ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 вересня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,
за участі секретаря Омельчук С.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
в с т а н о в и в :
У червні 2024 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про розірвання шлюбу з відповідачем ОСОБА_2 .
На обґрунтування позовних вимог посилається на те, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 15 лютого 2022 року, від даного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Спільне життя у сторін не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім`ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Подружні стосунки сторони припинили, проживають окремо з червня 2024 року, спільного господарства не ведуть.
Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 червня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
02 липня 2024 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду відзив на позовну заяву про розірвання шлюбу, в якому зазначив, що проти позову ОСОБА_1 заперечує, оскільки позов подано позивачкою в порушення вимог частини 2 статті 110 Сімейного кодексу України, а саме, звернення до суду з даним позовом є неможливим до досягнення сином однорічного віку.
Судом, за клопотанням позивача, витребувано з Фастівського РУП матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .
В судове засідання сторони не з`явились, про день слухання справи повідомлені належним чином, позивач подала письмову заяву про розгляд справи в її відсутність, просила задовольнити її позов про розірвання шлюбу та повернути дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ». Відповідач подав до канцелярії суду письмову заяву, в якій зазначив, що проти розірвання шлюбу не заперечує, просив проводити судове засідання без його участі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 15 лютого 2022 року у Васильківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про що зроблено актовий запис №18, та підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 /а.с.3/.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , яке знаходиться в матеріалах справи, від даного шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.4/.
Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з позовної заяви, та не заперечувалося самими сторонами, вони не підтримують шлюбних відносин, позивачка заперечує проти подальшого збереження шлюбу.
Станом на сьогоднішній день, малолітньому сину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виповнився один рік.
Також, з оглянутих судом матеріалів перевірки №2735 Фастівського РУП за зверненням громадянки ОСОБА_1 та громадянки ОСОБА_4 по факту протиправної поведінки з боку ОСОБА_2 по відношенню до дружини ОСОБА_1 та їх сина ОСОБА_6 не встановлено.
Відповідно до статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.
Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.
Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
За вибором позивачки, суд відновлює їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 235, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований 15 лютого 2022 року у Васильківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №18, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 розірвати.
За вибором позивачки, суд відновлює їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М.Ковалевська