Провадження №: 2/755/8559/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" вересня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шулік Альона Олександрівна, ОСОБА_4 , про визнання недійсною заяви про відмову від прийняття спадщини та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

у с т а н о в и в:

11.09.2024 року шляхом формування документів в системі «Електронний суд» до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шулік Альона Олександрівна, ОСОБА_4 , про визнання недійсною заяви про відмову від прийняття спадщини та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ознайомившись зі змістом поданої позовної заяви та доданими до неї документами, приходжу до висновку про те, що позовна заява не підсудна Дніпровському районному суду м. Києва і має бути передана на розгляд Дарницького районного суду м. Києва, з огляду на наступне.

Як вбачається зі змісту позовної заяви спадкове майно стосовно якого позивач просить визнати недійсною заяву про відмову від прийняття спадщини та встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини складається з:

- квартири АДРЕСА_1 та складається з 4 житлових кімнат, загальною площею 144,7 кв.м. та належала ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 12.10.2006 року;

- нежилого приміщення АДРЕСА_2 , загальною площею 168,7 кв.м. та належало ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_2 від 09.07.2001 року;

- нежилого приміщення АДРЕСА_3 , загальною площею 297,3 кв.м. та належало ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_3 від 09.07.2001 року;

- нежилого приміщення АДРЕСА_4 , загальною площею 70,4 кв.м. та належало ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_4 від 03.07.2001 року;

- квартири АДРЕСА_5 , загальною площею 33,2 кв.м.;

- нежитлових приміщень з №1 по №10 (групи приміщень №68), загальною площею 77 кв.м., які знаходяться у АДРЕСА_6 .

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва за правилами підсудності, передбаченими ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Разом з цим, частиною 1 ст. 30 ЦПК України визначено, що позови, які виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Із наведеного переліку спадкового майна вбачається, що основна частина цього нерухомого майна знаходиться на території Дарницького району м. Києва, на який розповсюджується територіальна юрисдикція Дарницького районного суду м. Києва.

Оскільки позов стосується, зокрема, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини і судом встановлено, що основна частина спадкового нерухомого майна розташована на території Дарницького району м. Києва, справа не підсудна Дніпровському районному суду м. Києва, оскільки на такий спір розповсюджуються положення виключної підсудності, передбачені ч. 1 ст. 30 ЦПК України.

Ураховуючи, що основна частина спадкового нерухомого майна знаходиться на території Дарницького району м. Києва, справа підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 30, 31, 32, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Цивільна справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шулік Альона Олександрівна, ОСОБА_4 , про визнання недійсною заяви про відмову від прийняття спадщини та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - передати на розгляд Дарницького районного суду м. Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 17.09.2024 року.

Суддя -