Номер провадження: 22-ц/813/6899/24
Головуючий у першій інстанції Михайлюк О. А.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

09.09.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі головуючого судді Громіка Р.Д., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості,

встановив:

Заочним рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2024 року позов АТ «Райффайзен Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості задоволено.

Не погодившись з вищезазначеним судовим рішенням, 23 серпня 2024 року адвокат Кравченко О.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу через суд першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Так, по-перше, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 356 ЦПК України апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, адвокатом Кравченком О.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , в апеляційній скарзі не зазначено: ім`я, місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків, номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Більше того, колегія суддів зазначає, що згідно з абз. 1 ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

По-друге, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак скаржником до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В прохальній частині апеляційної скарги скаржник просить відстрочити оплату судового збору на чотири тижні, у зв`язку із тимчасовою відсутністю коштів (ненадходження зарплати) у молодшого сержанта скаржника.

Так, дійсно відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Насамперед варто зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Проте скаржником не надано жодних доказів на підтверджують його майновий стан

Так, обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан скаржника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на зазначене, скаржнику необхідно надати докази на підтвердження майнового стану, серед яких можуть бути довідки про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

На виконання ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд врахував висновки щодо застосування норм права, викладені, зокрема, в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі №484/176/18.

Судовий збір що підлягав сплаті у суді першої інстанції становив 2481,000 грн.

Згідно ч. 1, пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011р. №3674-VI (в редакції чинній на момент подачі апеляційної скарги), розмір судового збору, який підлягає оплаті при подачі апеляційної скарги на рішення суду, складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, а відтак скаржнику слід представити документ про сплату судового збору в розмірі 3721,50 грн 2481,00 грн х 150%).

Отже, скаржник повинен сплатити 4026,00 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Хаджибейський. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, а саме апеляційна скарга залишається без руху, з наданням скаржнику строку для усунення недоліків.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху, скаржнику пропонується усунути наведені недоліки, в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення скаржнику копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме:

- інформацію щодо адвоката, а саме: ім`я, місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків, номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- подати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі

- подати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або зазначити підстави та надати докази на їх підтвердження щодо звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2024 року залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення зазначених недоліків, але не більше 10-ти днів з дня вручення скаржнику копії ухвали суду.

У наслідок невиконання цієї ухвали суду у зазначений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду Р.Д. Громік