РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 401/2607/22 Провадження № 2/401/46/24

11 вересня 2024 року місто Світловодськ

Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючий суддя - Андріянова С.М.

за участю секретаря судового засідання - Філоненко Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в Світловодському міськрайонному суді Кіровоградської області, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до магазину «Beelife», ФОП ОСОБА_2 , ФОП ОСОБА_3 про зобов`язання прийняти продукцію та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

31 жовтня 2022 року позивач звернувся до суду з позовом до магазину «Beelife» з вимогою стягнути на його користь сплачені грошові кошти за купівлю мобільного телефону Cubot X30 256 Gb 8 Gb у розмірі 7 600 грн. після повернення позивачем мобільного телефону, стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 50 000 грн. та витрати на правову допомогу.

В обґрунтуванні позову посилається на те, що через сайт ТОВ «Розетка УА» він придбав смартфон Cubot X30 256 Gb 8 Gb вартістю 7 500 грн. В період експлуатації в ньому виявися дефект, а саме коли телефон працює, він нагрівається, на екрані з`являється графічний артефакт зеленого кольору. У зв`язку з чим позивач звернувся до відповідача з метою усунути недоліки та замінити телефон на справний або повернути кошти. В подальшому ОСОБА_1 поштою відправив смартфон до магазину, проте підтвердження того, що була проведена діагностика позивачу надано не було. Після повернення позивачу телефону, ОСОБА_1 виявив, що несправність телефону не усунута. На подальші контакти відповідач не йшов, спілкувався з позивачем у грубій формі. На час проведення ремонту телефону позивачу не було надано в користування інший, хоча ОСОБА_1 в переписці з відповідачем зазначав, що не може залишатись без зв`язку. Дані обставини створили позивачу життєві перешкоди, так як позивач перебуває на військовій службі і зобов`язаний бути на зв`язку. Даний факт можна віднести до моральної шкоди, оскільки позивач був змушений шукати інший телефон для зв`язку та витрачати на це час та кошти.

Ухвалою суду від 01 листопада 2022 року відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, відповідачу надано строк для подання відзиву на позов.

На виконання вимог ст. 178 ЦПК України, відповідач у встановлений судом строк відзиву не надав.

Ухвалою від 16 січня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 13 лютого 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

09 березня 2023 року позивач подав до суду позовну заяву в новій редакції з зазначенням конкретизуючих даних особи відповідача.

Ухвалою від 09 березня 2023 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача ТОВ «Алло» в особі директора Деревицького Д.Г.

04 квітня 2024 року від представника відповідача ТОВ «Алло», адвоката Нестерова Є.М. до суду надійшов відзив, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ТОВ «Алло» виходячи з наступного.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач здійснив інтернет - замовлення на вебсайті ТОВ «Розетка УА», відповідно до якого придбав смартфон Cubot X30 256 Gb 8 Gb вартістю 7600 грн. у продавця магазину «Beelife». При зверненні до суду споживача з вимогою про розірвання договору купівлі-продажу та повернення сплаченої суми за товар, відповідачем є продавець за цим договором. Відповідач вказує, що ТОВ «Алло» не є стороною договору купівлі-продажу продажу товару, який належить позивачеві. Оскільки, позивач придбав товар не у ТОВ «Алло», грошові кошти за товар були перераховані не на рахунок ТОВ «Алло», отже відповідач у договірних відносинах з позивачем не перебуває, а тому не може нести відповідальність в якості продавця товару та є неналежним відповідачем у даній праві. Відповідач наголошує, що ТОВ «Алло» не має жодного юридичного відношення до магазину «Beelife» та ФОП ОСОБА_2 . Тому позовні вимоги до ТОВ «Алло» є необґрунтованими, що є підставою для відмови у задоволенні заявлених позовних вимог.

Ухвалою від 31 травня 2023 року замінено відповідача ТОВ «Алло» в особі директора Деревицького Д.Г. на належного відповідача ФОП ОСОБА_2

10 липня 2023 року від представника відповідача ФОП ОСОБА_2 , адвоката Шемет І.О. до суду надійшов відзив на позовну заяву та заява про розподіл судових витрат, в якій просить суд стягнути з позивача ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_2 суму витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн.

У відзиві на позов представник відповідача просить суд відмовити у задоволені позову ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 у повному обсязі оскільки, позовні вимоги є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Так, ФОП ОСОБА_2 здійснює господарську діяльність з роздрібної торгівлі телекомунікаційними установками у спеціалізованих магазинах, ремонту обладнання зв`язку та роздрібної торгівлі комп`ютерами, перефірійним устаткуванням і програмним забезпеченням. Дійсно, у червні 2022 року до відповідача засобом телефонного зв`язку звернувся позивач з проханням про проведення діагностики та ремонту мобільного телефону Cubot X30 256 Gb 8 Gb, внаслідок чого відповідач запропонував останньому направити йому мобільний телефон через засоби поштового зв`язку. Провівши діагностику вказаного мобільного телефону відповідачем не було виявлено недоліків у роботі пристрою, про що останній повідомив позивача та направив йому мобільний телефон разом із двома підписаними примірниками акту приймання - передачі виконаних робіт з ремонту телефону. Однак, позивач отримавши телефон, не направив відповідачу один примірник підписаного акту приймання-передачі і з того часу з останнім у відповідача не було ніякого спілкування. Стосовно твердження позивача, що ФОП ОСОБА_2 може мати відношення до магазину «Beelife», відповідач вказує, що останній не має ніякого відношення до продажу позивачу вказаного пристрою та до магазину «Beelife». Зі змісту товарного чеку вбачається, що постачальником є магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а не ФОП ОСОБА_2 , що свідчить про безпідставність заявлених позивачем вимог до ФОП ОСОБА_2 .

Згідно з розпорядженням керівника апарату Світловодського міськрайонного суду від 24 листопада 2023 року № 142, у зв`язку зі звільненням ОСОБА_4 з посади судді у зв`язку з поданням заяви про відставку, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 401/2607/22; провадження 2/401/200/23.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 листопада 2023 року справу передано судді Андріяновій Світлані Миколаївні.

Ухвалою від 30 листопада 2023 року справу прийнято до розгляду.

13 травня 2024 року за клопотанням позивача залучено до участі у справі співвідповідача ФОП ОСОБА_3 , надано співвідповідачу строк для подання відзиву на позов.

На виконання вимог ст. 178 ЦПК України, відповідач у встановлений судом строк відзиву не надав.

Позивач в судове засідання не з`явився, 11 вересня 2024 року від представника позивача адвоката Ісмайлової А.В. до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Представник відповідача №1 в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду невідомі, заяв та клопотань про відкладення чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Відповідач №2 в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду невідомі, заяв та клопотань про відкладення чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Відповідач 3 в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся за місцем реєстрації та шляхом опублікування оголошення на веб-порталі судової влади України. Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, відповідач вважається таким, що повідомлений належним чином за місцем реєстрації. Причини неявки суду невідомі, заяв та клопотань про відкладення чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Оскільки, сторони у справі не з`явилися в судове засідання для розгляду справи по суті, фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалася, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

З копії товарного чеку № 366 від 07 травня 2022 року, в якому вказані умови гарантійного обслуговування терміном на 12 місяців, судом встановлено, що постачальником Магазин «Beelife» здійснено продаж товару Cubot X30 256 Gb 8 Gb Green, Imei 77113 вартістю 7600 грн. Підпис, П.І.П. покупця (отримувача) товару відсутній.(а.с.12)

З копії експрес накладної № 1213 від 27 червня 2022 року встановлено, що ОСОБА_1 на адресу ФОП ОСОБА_2 засобом поштового зв`язку відправлено мобільний телефон 77113 оголошеною вартістю 8000 грн. (а.с14)

01 вересня 2022 року ОСОБА_1 на адресу магазину Білайф засобом поштового зв`язку направлено претензію про повернення коштів за несправний смартфон Cubot X30 Green.(а.с.19)

Суд вважає, що в ході розгляду справи не знайшли свого підтвердження обставини, на які посилається позивач як на підставу позовних вимог, а саме того, що відповідачем були порушенні його права як споживача та, що недоліки придбаного товару взагалі існують.

Положення щодо прав покупців на отримання товару належної якості, яка гарантується продавцем, закріплено у статтях 673 та 675 ЦК України. Згідно частини 1 статті 673 ЦК України, продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає вимогам договору купівлі - продажу. Відповідно ч. 1 статті 675 ЦК України передбачено, що товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення і відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі - продажу, а частина 2 цієї статті встановлює, що договором або законом може бути встановлений строк, протягом якого продавець гарантує якість товару (гарантійний строк).

Відповідно до положень ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Згідно ст. 698 ЦК України за договором роздрібної купівлі-продажу продавець, який здійснює підприємницьку діяльність з продажу товару, зобов`язується передати покупцеві товар, що звичайно призначається для особистого, домашнього або іншого використання, не пов`язаного з підприємницькою діяльністю, а покупець зобов`язується прийняти товар і оплатити його. Договір роздрібної купівлі-продажу є публічним. До відносин за договором роздрібної купівлі-продажу з участю покупця-фізичної особи, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети (частини перша, друга статті 673 ЦК України).

Закон України "Про захист прав споживачів" регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Відповідно до п. 7 ст. 1 Закону України "Про захист прав споживачів", договором є усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном, розрахунковим документом, передбаченим Законом України " Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", або іншими документами (далі - розрахунковий документ).

У відповідності до п. 13 ст. 1 цього Закону, належна якість товару, роботи або послуги - властивість продукції, яка відповідає вимогам, встановленим для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах, та умовам договору із споживачем.

У розумінні п. 18 ст. 1 Закону продавець, це суб`єкт господарювання, який згідно з договором реалізує споживачеві товари або пропонує їх до реалізації, а у відповідності до п. 22 споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Статтею 1-1 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачено, що цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про захист прав споживачів" законодавство про захист прав споживачів складається з цього Закону, Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та інших нормативно-правових актів, що містять положення про захист прав споживачів.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 4 Закону споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на належну якість продукції та обслуговування.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про захист прав споживачів", виробник (виконавець) забезпечує належну роботу (застосування, використання) продукції, в тому числі комплектуючих виробів, протягом гарантійного строку, встановленого нормативно-правовими актами, нормативними документами чи договором. Гарантійний строк на комплектуючі вироби повинен бути не менший, ніж гарантійний строк на основний виріб, якщо інше не передбачено нормативно-правовими актами, нормативними документами чи договором. Гарантійний строк зазначається в паспорті на продукцію або будь-якому іншому документі, що додається до продукції.

Мобільний телефон входить до переліку груп технічно складних побутових товарів, затвердженого постановою КМУ від 16.03.2017 року № 231, а саме підпадає під категорію "смартфони та мобільні телефони (код згідно з УКТЗЕД )". Порядок гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів, затверджений постановою КМУ від 11 квітня 2002 року № 506.

Відповідно до ч. 9 ст. 12 Закону України "Про захист прав споживачів", при пред`явленні споживачем вимоги про безоплатне усунення недоліків товару вони повинні бути усунуті протягом чотирнадцяти днів з дати його пред`явлення або за згодою сторін в інший строк. На письмову вимогу споживача на час ремонту йому надається (з доставкою) товар аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) незалежно від моделі. Для цього продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) зобов`язані створювати (мати) обмінний фонд товарів. Перелік таких товарів визначається Кабінетом Міністрів України. За кожний день затримки виконання вимоги про надання товару аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) та за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів) споживачеві виплачується неустойка відповідно в розмірі одного відсотка вартості товару.

Згідно з умовами ст. 10 Закону України "Про захист прав споживачів" споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про захист прав споживачів" крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо документи, які підтверджують виконання договору, учасником якого є споживач, своєчасно не передано (надано) споживачу.

Правові наслідки передання товару неналежної якості та права споживача у разі придбання ним товару неналежної якості визначені також статтею 678 ЦК України та статтею 8 Закону України "Про захист прав споживачів".

Згідно ст. 6 Закону України "Про захист прав споживачів" продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про захист прав споживачів" при придбанні товару неналежної якості споживач має право: обміняти непродовольчий товар неналежної якості на аналогічний у продавця, в якого він був придбаний, але лише протягом чотирнадцяти днів, не рахуючи дня купівлі, якщо триваліший строк не був оголошений продавцем.

Згідно ст. 21, 22 Закону крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо: споживачу реалізовано продукцію, яка є небезпечною, неналежної якості, фальсифікованою. Захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно до п. 4 ст. 17 Закону України "Про захист прав споживачів" споживач має право на перевірку якості, безпеки, комплектності, міри, ваги та ціни продукції, що придбавається (замовляється), демонстрацію безпечного та правильного її використання. На вимогу споживача продавець (виконавець) зобов`язаний надати йому контрольно-вимірювальні прилади, документи про якість, безпеку, ціну продукції.

Положення ч. 1 ст. 5 Закону України "Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції" вказують на те, що продукція є такою, що має дефект, у разі, коли вона не відповідне рівню безпеки, на яку споживач або користувач має право розраховувати виходячи з усіх обставин, зокрема пов`язаних з розробленням, виробництвом, обігом, транспортуванням, зберіганням, встановленням, технічним обслуговуванням, споживанням, використанням, знищенням (утилізацією, переробкою) цієї продукції, а також наданням застережень та іншої інформації про таку продукцію, а стаття 6 цього Закону вказує на обов`язок потерпілого довести: наявність шкоди, наявність дефекту в продукції, наявність причинно- наслідкового зв`язку між дефектом в продукції та шкодою.

Порядок повернення сплачених за товар, що використовувався та на думку споживача має певний недолік, грошових коштів регламентується та чітко встановлений ст. 8 Закону України "Про захист прав споживачів".

Так, ст. 83 Закону встановлює, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати пропорційного зменшення ціни, безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк, відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця) або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми, вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Так, положення п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 8 Закону можуть застосовуватись виключно у випадку, якщо у товарі виявлено протягом встановленого гарантійного строку істотні недоліки.

У відповідності до ч. 14 ст. 8 вказаного Закону, вимоги споживача, передбачені цією статтею, не підлягають задоволенню, якщо продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) доведуть, що недоліки товару виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання.

Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону, істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. З викладених норм Закону видно, що повернення сплачених за товар грошових коштів чи міна товару на аналогічний можлива виключно у випадках коли у такому товарі наявний істотний недолік. Для можливості проведення діагностики, та у разі необхідності проведення гарантійного ремонту, а у випадку наявності у товарі істотного недоліку проведення грошових коштів позивачу.

Отже, ОСОБА_1 не надано доказів порушення його права як споживача відповідно Закону України "Про захист прав споживачів", та не доведено факт існування істотного недоліку у придбаному товарі.

У разі виявлення недоліків у товарі, правовідносини сторін регламентуються ст. 8 Закону України "Про захист прав споживачів". При цьому, законодавець розмежував поняття "недолік", "істотний недолік" та наслідки їх виявлення.

Згідно абз. 1 частини 1 статті 8 Закону України "Про захист прав споживачів" у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. Згідно абз. 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про захист прав споживачів" у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) заміни товар на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

Відповідно до п. 12 ст. 1 Закону України "Про захист прав споживачів", істотний недолік - це недолік, який (1) робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, (2) виник з вини виробника (продавця, виконавця), (3) після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад 14 календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що право вимоги розірвання договору купівлі-продажу товару виникає у споживача за умови виявлення саме істотного недоліку протягом гарантійного строку, який виник з вини виробника товару. При цьому, для віднесення виявленого недоліку до числа істотних, недолік обов`язково повинен: (1) роботи неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, (2) бути таким, що виник з вини виробника товару, (3) після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин та має бути наділеним хоча б однією з ознак, передбачених підпунктами "а" - "в" п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про захист прав споживачів" у сукупності.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до абзацу другого частини 4 статті 17 Закону України "Про захист прав споживачів", у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов`язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку.

Тобто, відповідно до цієї статті обов`язок організації проведення експертизи продукції покладено на продавця. Однак, вказані дії продавцем мають бути вчинені за згодою покупця та при його зверненні з приводу втрати якості продукції. Саме на споживача покладається обов`язок довести наявність істотного дефекту продукції, а тягар доказування причин виникнення недоліку товару покладений на продавця.

Однак, позивачем ОСОБА_1 не було ініційовано питання щодо призначення експертизи мобільного телефону Cubot X30 256 Gb 8 Gb ні під час вжиття заходів досудового врегулювання спору, ні під час судового розгляду справи.

Крім того, доводи позивача з приводу того, що телефон наразі перебуває у несправному стані, не беруться судом до уваги, оскільки, те, що придбаний позивачем товар має істотні недоліки, які неможливо усунути, нічим не підтверджується.

Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди суд зазначає що, така вимога є похідною від основних позовних вимог, в ході розгляду справи не знайшло свого підтвердження порушення прав позивача з боку відповідачів в частині продажу товару неналежної якості, а отже вимоги про відшкодування моральної шкоди без наявності вини відповідачів не можуть бути задоволені.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ немає для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Згідно із ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Верховний суд у постанові від 02 жовтня 2019 року у справі № 522/16724/16 (провадження № 61-28810св18) зробив наступний правовий висновок: "обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Отже, тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається на відповідача.

Оскільки позивачем не доведено, що істотний недолік товару, який дає право ОСОБА_1 вимагати повернення сплачених коштів за придбаний товар, взагалі існує або виник з вини відповідачів, суд приходить до висновку, що у задоволені позивних вимог слід відмовити у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Шемет І.О. подав до суду заяву про розподіл судових витрат, в якій просить суд стягнути з позивача суму витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. На підтвердження понесених відповідачем витрат на оплату правничої допомоги адвоката додано: Договір № б/н про надання правової допомоги від 25 червня 2023 року, Додаткову угоду від 05 квітня 2023 року, Акт прийому-передачі робіт (послуг) від 25 червня 2023 року, Детальний опис робіт виконаних адвокатом від 25 червня 2023 року, в яких відсутні печатки адвоката та ФОП ОСОБА_2 , які б свою чергу належним чином засвідчували підписи сторін. Окрім того, представником відповідача не надано до суду належних доказів оплати (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки) відповідачем вказаних послуг.

Відповідно до ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року №826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) та постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) зазначено, що "склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення".

З огляду на викладені обставини, встановлено, що відповідачем ОСОБА_2 не було доведено факт понесення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позивач на підставі ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" звільнений від сплати судового збору, судовий збір відноситься за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. 15, 16, 23 ЦК України, Законом України "Про захист прав споживачів", -

УХВАЛИВ:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до магазину «Beelife», ФОП ОСОБА_2 , ФОП ОСОБА_3 про зобов`язання прийняти продукцію та відшкодування моральної шкоди відмовити.

Судові витрати у справі віднести за рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення Світловодського міськрайонного суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення не були вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий 30 вересня 2006 року Світловодським МРВ УМВС України в Кіровоградській області, РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач 1: Магазин «Beelife», адреса місцезнаходження: вул. Софії Перовської, 4, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.

Відповідач 2: Фізична особа - підприємець ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач 3: Фізична особа - підприємець ОСОБА_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Світловодського міськрайонного

суду Кіровоградської області С.М. Андріянова