ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8763/24 Справа № 183/7391/24 Суддя у 1-й інстанції - Парфьонов Д. О. Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді Никифоряка Л.П.,

суддів Гапонова А.В., Новікової Г.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в письмовому провадженні у місті Дніпрі апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Карат Плюс» на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 липня 2024року про повернення позовної заяви Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Карат Плюс» до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2024року Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Карат Плюс» (далі СТОВ «Карат Плюс») звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 липня 2024року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність її вимогам статей 175, 177 ЦПК України з наданням триденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме: 1) надання позовної заяви у новій редакції, оформленій відповідно до вимог чинного законодавства із зазначенням у ній: відомих номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача, посилань на обізнаність позивача з цього питання; ціни позову, визначеної вартістю майна; зазначення доказів, які підтверджують викладені в позовній заяві обставини щодо: перебування транспортного засобу у користуванні ОСОБА_1 ; віднесення автомобіля «Lexus LX 450d» до речових доказів; звернення СТОВ «Карат Плюс» до ОСОБА_1 щодо повернення транспортного засобу; припинення обтяження рухомого майна; 2) подання належним чином засвідчених копій доказів для суду на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, копії вироку, вказаного в додатку до позову з доказами направлення копій таких доказів відповідачеві.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 липня 2024року позовну заяву СТОВ «Карат Плюс» визнано неподаною та повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі СТОВ «Карат Плюс», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, виклало вимогу про скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтовувалаьс тим, що правові підстави для повернення позовної заяви відсутні.

Відповідач своїм правом, передбаченим статтею 360 ЦПК України, не скористався та відзиву на апеляційну скаргу не подавав.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з частиною першою статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до положень частини другої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони у справі повідомлені належним чином у відповідності до вимог статей 128-130 ЦПК України, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та довідками про доставку електронного листа і отримання документів в електронному суді.

Сторони у справі у встановлений законом строк не звернулися до суду з заявою із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту ухвали, яка оскаржена, доводів апеляційної скарги та меж, в яких повинна здійснюватися перевірка ухвали, встановлюватися обставини і досліджуватися докази, дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що недоліки, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем в повному обсязі усунуто не було.

Однак, апеляційний суд з такими висновками суду першої інстанції не погоджується, оскільки вони не відповідають нормам процесуального права, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Право на ефективний судовий захист закріплено у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Першому протоколі та протоколах № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997року № 475/97-ВР Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950року, Першому протоколі та протоколах № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції (далі Конвенція).

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 185 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з частиною п`ятою статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З матеріалів справи вбачається, що у липні 2024року СТОВ «Карат Плюс» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння (а.с.2-5).

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 липня 2024року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність її вимогам статей 175, 177 ЦПК України з наданням триденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме: 1) надання позовної заяви у новій редакції, оформленій відповідно до вимог чинного законодавства із зазначенням у ній: відомих номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача, посилань на обізнаність позивача з цього питання; ціни позову, визначеної вартістю майна; зазначення доказів, які підтверджують викладені в позовній заяві обставини щодо: перебування транспортного засобу у користуванні ОСОБА_1 ; віднесення автомобіля «Lexus LX 450d» до речових доказів; звернення СТОВ «Карат Плюс» до ОСОБА_1 щодо повернення транспортного засобу; припинення обтяження рухомого майна; 2) подання належним чином засвідчених копій доказів для суду на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, копії вироку, вказаного в додатку до позову з доказами направлення копій таких доказів відповідачеві (а.с.27-28).

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 24 липня 2024року СТОВ «Карат Плюс» подало уточнену позовну заяву, яка містила усунуті недоліки (а.с.31-34).

Таким чином, позивачем усунуто недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі від 24 липня 2024року.

А тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви та постановив ухвалу, яка суперечить вимогам ЦПК України.

Крім того, суд апеляційної інстанції наголошує, що надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Таким чином, вирішуючи питання щодо повернення позовної заяви, суд першої інстанції не взяв до уваги зазначені обставини та те, що СТОВ «Карат Плюс» виправило недоліки позовної заяви, надавши уточнену позовну заяву.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що як первісно подана позовна заява, так і позовна заява, яка подана на виконання ухвали про залишення позову без руху від 24 липня 2024року не містить недоліків та відповідає формі і змісту, встановлених у статтях 175, 177 ЦПК України.

Положення статті 185 ЦПК України щодо повернення позовної заяви застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали про усунення недоліків.

За змістом наведених норм закону, повернення позовної заяви з тих підстав, що особа не виконала вимоги ухвали про усунення недоліків, можливо лише в тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, але ухилилась від виконання вимог, вказаних в ухвалі. Проте, якщо особа на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, подає суду відповідне клопотання щодо зазначених в ухвалі недоліків, воно повинно бути вирішене, з наведенням у процесуальному рішенні відповідних мотивів та висновків щодо такого клопотання. У разі, якщо суд дійде до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, він зобов`язаний продовжити процесуальний строк на усунення недоліків позовної заяви.

Вищевикладене свідчить про те, що апеляційна скарга є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.

Пунктом 6 частини першої статті 374 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За викладених обставин, ухвала Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 липня 2024року про повернення позовної заяви підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 259,268,374,379,381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Карат Плюс» задовольнити.

Ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 липня 2024року про повернення позовної заяви скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 17 вересня 2024року.

Судді: