КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 2-ві/824/60/2024
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 757/43284/23-ц

16 вересня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О., Яворського М.А. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 , поданою представником Бахарєвим Максимом Анатолійовичем , на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року про відмову у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири,-

в с т а н о в и в:

У вересні 2023 року ОСОБА_2 звернулась до Печерського районного суду м. Києваз позовомдо ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просила поновити строк позовної давності; визнати недійсним іпотечний договір квартири АДРЕСА_1 від 29 травня 2014 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою Т.М., за реєстровим номером 400, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , яка діяла від свого імені та від імені ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Відутою О.В. 29 травня 2014 року, які є майновими поручителями за договором позики, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою Т.М. 29 травня 2014 року за реєстровим № 399, як укладений внаслідок обману.

В окремо поданій заяві про забезпечення позову ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Бахарєв МаксимАнатолійович, просила вжити до набрання рішенням суду законної сили наступні заходи забезпечення позову, а саме: заборонити вчинення будь-яких дій щодо продажу, у тому числі на прилюдних торгах, квартири АДРЕСА_1 ; заборонити вчинення будь-яких дій щодо виселення позивачки ОСОБА_2 з квартири АДРЕСА_1 ; заборонити вчинення будь-яких дій суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», в тому числі, але не виключно: державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам, які здійснюють діяльність на території України та іншим суб`єктам, що вчиняють дії з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, щодо набуття, зміни або припинення речових прав на квартиру АДРЕСА_1 шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києвавід 06 червня 2024 року заяву представника позивача про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири - залишено без задоволення.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Бахарєв Максим Анатолійович подав апеляційну скаргу.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 , поданою представником Бахарєвим Максимом Анатолійовичем , на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року у справі № 757/43284/23-ц визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Кашперської Т.Ц., суддів: Яворського М.А., Фінагеєва В.О., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 червня 2024 року.

02 вересня 2024 року Київським апеляційним судом у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ головуючого судді Кашперської Т.Ц., суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А. відкрито апеляційне провадження за апеляційної скаргою ОСОБА_2 , поданою представником Бахарєвим Максимом Анатолійовичем , на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року про відмову у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири, про що постановлено ухвалу.

12 вересня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подала до Київського апеляційного суду заяву про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О., Яворського М.А. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 , поданою представником Бахарєвим Максимом Анатолійовичем , на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року про відмову у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири(вхідний номер заяви 113395 від 13 вересня 2024 року).

Заява про відвід мотивована тим, що іпотечний договір, який намається оскаржити позивач ОСОБА_2 у цій справі, вже був предметом судового розгляду в іншій цивільній справі № 757/71482/17-ц, в якій вона, ОСОБА_1 , була позивачем, а ОСОБА_2 - відповідачем.

Постановою Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 757/71482/17-ц, яка є остаточною і оскарженню не підлягає, задоволено первісні позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки. В рахунок погашення заборгованості за договором позики від 29 травня 2014 року, укладеним між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , яка становить 1 932 015,00 грн, звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом її продажу на прилюдних торгах за ціною, встановленою за згодою сторін або на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.

Даною постановою Верховного Суду було скасовано постанову Київського апеляційного суду від 02 червня 2021 року у справі № 757/71482/17-ц в частині відмови в задоволенні первісних позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки, первісні вимоги ОСОБА_1 в даній частині задоволено.

Зазначає, що скасовану постанову Київського апеляційного суду від 02 червня 2021 року у справі № 757/71482/17-ц було винесено в тому самому складі суду, який зараз слухає апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року у справі № 757/43284/23-ц, а саме у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ головуючого судді Кашперської Т.Ц., суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А., у зв?язку з чим у неї, ОСОБА_1 , виникають сумніви в неупередженості або об`єктивності суддів і вона заявляє даним суддям відвід.

Згідно з частиною третьою статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою від 13 вересня 2024 року Київський апеляційний судвизнав заяву ОСОБА_1 про відвід необґрунтованою та в порядку виконання приписів статті 40 ЦПК України передав справу для вирішення іншому судді.

Відповідно допротоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 вересня 2024 року, на виконання вимог частини першої статті 33 ЦПК України, визначено головуючого суддю Ратнікову В.М. для вирішення заявленого відводу ОСОБА_1 колегії суддів Київського апеляційного суду в складі головуючого: Кашперської Т.Ц., суддів: Фінагеєва В.О., Яворського М.А. від участі у розгляді справи № 757/43284/23-ц.

Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі (частина 7 статті 40 ЦПК України).

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи (частина 8 статті 40 ЦПК України).

Згідно з частиною 11 статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Вирішуючи заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду в складі головуючого Кашперської Т.Ц.,суддів: Фінагеєва В.О., Яворського М.А. від участі у розгляді справи № 757/43284/23-ц, суд виходить з такого.

У статті 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Досліджуючи підстави на предмет упередженості суддів та порушення принципу безсторонності, суд керується такими міркуваннями.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію необхідно зазначити, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

ЦПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, проте визначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Учасники справи не можуть використовувати інститут відводу судді з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.

В контексті приписів статті 81 ЦПК України сумніви у неупередженості судді повинні ґрунтуватися на фактичних обставинах, а не на припущеннях.

Оцінюючи наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, суд констатує відсутність підстав стверджувати, що колегія суддів Київського апеляційного судуу складі Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О. та Яворського М.А. виявляє особисту упередженість до ОСОБА_1 , чим порушує принцип безсторонності суду. Презумпція особистої неупередженості суддів діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Водночас такі докази до суду заявник ОСОБА_1не надає, а її доводи зводяться до неправильного тлумачення норм закону та необґрунтованих суб`єктивних переконань у неупередженості суддів, що не є безумовною підставою вважати доведеними підстави для відводу колегії суддів.

За об`єктивним критерієм слід встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність суддів. Вирішальним, при цьому, є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Проте, доказів на підтвердження таких фактів до суду не надано.

Суд надає оцінку також доводам ОСОБА_1 стосовно розгляду зазначеною колегією суддів апеляційної скарги у справі № 757/71482/17-ц та зауважує, що зазначена постанова від 02 червня 2021 року прийнята за результатами перегляду в апеляційному порядку судового рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки, та за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за усним договором позики.

Натомість скарга у цій справі № 757/43284/23-ц стосується питання перегляду в апеляційному порядку судового рішення - ухвали Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року про відмову у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири.

Тобто, цивільна справа № 757/71482/17-ц та ухвалене в ній судове рішення, відмінне від оскаржуваного судового рішення у справі № 757/43284/23-ц, а тому така обставина не доводить наявність підстав для відводу, визначених статтями 36, 37 ЦПК України.

Також суд надає оцінку доводам заявника щодо незгоди з судовими рішенням у справі № 757/71482/17-ц, в ухваленні яких брали участь судді Кашперська Т.Ц., Фінагеєв В.О. та Яворськ ий М.А. , і акцентує увагу заявника ОСОБА_1 на тому, що відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи наведене, обставини, на які посилається заявник ОСОБА_1 , як на підставу для відводу суддів, не дають підстав для обґрунтованого сумніву у неупередженості та об`єктивності колегії суддів Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О. та Яворського М.А. при розгляді цієї апеляційної скарги на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року про відмову у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири, а отже заява ОСОБА_1 є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О., Яворського М.А. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 , поданою представником Бахарєвим Максимом Анатолійовичем , на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року про відмову у забезпеченні позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки квартири.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.М.Ратнікова