У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Чепка В.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Буришин Віталій Васильович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Першої ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту та визнання права власності на земельну ділянку,

встановив:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Буришин В.В., звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Першої ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту та визнання права власності на земельну ділянку.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.08.2024 вказаний позов залишено без руху через невідповідність вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України, та надано строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Зазначену ухвалу надіслано представнику позивача в його електронний кабінет та доставлено до електронного кабінету 28.08.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

Однак упродовж встановленого суддею строку та станом на 11.09.2024 недоліки позовної заяви не усунуто.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже, в кожному випадку позивач при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

У зв`язку з наведеним, вимоги судді щодо усунення недоліків позовної заяви, зазначені в ухвалі від 28.08.2024 про залишення позовної заяви без руху щодо оформлення позовної заяви у відповідності до норм цивільного процесуального законодавства, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 3 ст. 185 ЦПК України та вважати її неподаною і повернути позивачеві.

Керуючись ст. ст. 185, 261, 354, 355 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Буришин Віталій Васильович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Першої ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту та визнання права власності на земельну ділянку вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена удень її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області В.В. Чепка