Справа № 283/1741/24
Провадження №2/283/650/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

06 вересня 2024 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого-судді Тимошенка А.О.,

за участю:

секретаря Левченко О.І.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Малинська міська рада Коростенського району Житомирської області, про відшкодування шкоди, завданої незаконним виловом риби в природно-заповідній зоні,-

встановив:

Державна екологічна інспекція Поліського округу звернулась в суд з позовом до ОСОБА_1 в якому просить стягнути з відповідача на користь Малинської міської ради Коростенського району Житомирської області шкоду, яка завдана незаконним виловом риби в природно-заповідній зоні, в розмірі 15470 гривень 52 копійки.

Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що ОСОБА_1 10.11.2023 року о 14 годині 30 хвилин на території гідрологічного заказника місцевого значення «Гамарня» ловив рибу в річці Ірша на території зимувальної ями Малинського водосховища за допомогою колючого знаряддя лову методом багріння. Внаслідок цього він спіймав 1 екземпляр ляща та 1 екземпляр плоскирки, чим порушив правила охорони та використання територій і об?єктів природно-заповідного фонду України. Розмір шкоди обрахований відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 575 від 10.05.2022 року «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» і становить 15470 гривень 52 копійки.

Представники позивача та третьої особи в судове засідання не з?явились. Подали заяви про розгляд справи без їх участі (а.с. 20-21, 27-28).

Відповідач та його представник позов визнали частково та пояснили, що дійсно відповідач 10.11.2023 року о 14 годині 30 хвилин на території гідрологічного заказника місцевого значення «Гамарня» ловив рибу в річні Ірша на території зимувальної ями Малинського водосховища за допомогою колючого знаряддя лову методом багріння та спіймав 1 екземпляр ляща та 1 екземпляр плоскирки. Однак у зв?язку з відсутністю у відповідача доходів просять зменшити розмір відшкодування шкоди та стягнути з відповідача вартість виловленої риби, яка становить 1222 гривні.

Розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог та дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 019058 від 10.11.2023 року, який складений державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, ОСОБА_1 10.11.2023 року о 14 годині 30 хвилин на території гідрологічного заказника місцевого значення «Гамарня» ловив рибу в річні Ірша на території зимувальної ями Малинського водосховища за допомогою колючого знаряддя лову методом багріння та спіймав 1 екземпляр ляща та 1 екземпляр плоскирки, чим порушив правила охорони та використання територій і об?єктів природно-заповідного фонду України (а.с. 14).

Постановою Малинського районного суду Житомирської області від 05.02.2024 року за вчинення вищевказаних дій ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 91 КУпАП та притягнутий до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 9 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 153 гривні (а.с. 8).

Відповідно до розрахунку, складеного держінспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Поліського округу, розмір шкоди, заподіяної незаконним добуванням об?єктів тваринного світу, становить 15470 гривень 52 копійки (а.с. 10). 23.11.2023 року Державною екологічною інспекцією Поліського округу на адресу ОСОБА_1 направлено претензію та вищевказаний розрахунок для добровільної сплати шкоди (а.с. 9, 11).

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» до природно-заповідного фонду України належать:

- природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища;

- штучно створені об`єкти - ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, пам`ятки природи, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва.

Заказники, пам`ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва залежно від їх екологічної і наукової, історико-культурної цінності можуть бути загальнодержавного або місцевого значення.

Протоколом про адміністративне правопорушення та постановою Малинського районного суду встановлено, що ОСОБА_1 ловив рибу на території гідрологічного заказника місцевого значення «Гамарня» в річці Ірша на території зимувальної ями Малинського водосховища за допомогою колючого знаряддя лову методом багріння.

Згідно із ст. 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» території та об`єкти природно-заповідного фонду з додержанням вимог, встановлених цим Законом та іншими актами законодавства України, можуть використовуватися:

- у природоохоронних цілях;

- у науково-дослідних цілях;

- в оздоровчих та інших рекреаційних цілях;

- в освітньо-виховних цілях;

- для потреб моніторингу навколишнього природного середовища.

Встановлені частиною першою цієї статті основні види використання, а також заготівля деревини, лікарських та інших цінних рослин, їх плодів, сіна, випасання худоби, мисливство, рибальство та інші види використання можуть здійснюватися лише за умови, що така діяльність не суперечить цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворення та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів.

В статті 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» зазначено, що на територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник.

Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог щодо охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, відповідно до покладених на нього завдань належить здійснення контролю за дотриманням правил рибальства.

В абзаці 15 ч. 1 ст.1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» вказано, що любительське рибальство - безоплатне добування (вилов) водних біоресурсів у порядку загального використання в дозволених обсягах для особистих потреб (без права реалізації) знаряддями лову, визначеними для цього правилами рибальства.

Згідно Правил любительського рибальства, які затверджені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року, вилов риби колючими знаряддями та методом багріння заборонено (підпункт 4 пункту 1 розділу IV та абзац 2 пункту 3 розділу I). Відповідно до пункту 2 розділу 1 Правил любительського рибальства, вони поширюються на рибогосподарські водні об`єкти (їх частини), водні об`єкти (їх частини) в межах природно-заповідного фонду, де любительське рибальство не суперечить режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Таким чином, ОСОБА_1 , здійснюючи вилов риби на території гідрологічного заказника місцевого значення «Гамарня» за допомогою забороненого знаряддя лову та забороненим методом, порушив законодавство про природно-заповідний фонд та повинен відшкодувати завдану ним шкоду.

Відповідно до ст. 65 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» розміри шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про природно-заповідний фонд, визначаються на основі кадастрової еколого-економічної оцінки включених до його складу територій та об`єктів, що проводиться відповідно до цього Закону, та спеціальних такс, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Дані такси передбачені постановою Кабінету Міністрів України № 575 від 10.05.2022 року «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд».

Додаток № 7 до даної постанови передбачає такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх жител та споруд, місць перебування і розмноження. Зокрема за незаконне добування ляща передбачена такса 832 гривні, а плоскирки 390 гривень.

Також цією постановою затверджений Порядок проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду підприємствами, установами, організаціями та громадянами.

Відповідно до цього порядку розмір шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду, обчислюється з урахуванням індексу споживчих цін (індексу інфляції) та коефіцієнта, яким визначається особлива природоохоронна цінність територій та об`єктів природно-заповідного фонду за встановленою формулою:

Ні = (Нп х І / 100) х 10,

де Ні - розмір шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду у поточному році, гривень з копійками (з округленням до двох десяткових знаків) за одну одиницю;

Нп - такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду за одну одиницю, встановлена у додатках 1-12 до постанови Кабінету Міністрів України від 10 травня 2022 р. № 575 Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, гривень;

І - індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік, відсотків;

10 - коефіцієнт, яким визначається особлива природоохоронна цінність територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

У разі коли індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік не перевищує 100 відсотків, індексація такс не проводиться.

Індекс споживчих цін (індекс інфляції) розраховується Держстатом.

При перевірці розрахунку складеного держінспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Поліського округу, суд встановив, що розмір шкоди, заподіяної незаконним добуванням об?єктів тваринного світу, становить 15470 гривень 52 копійки. Таким чином даний розрахунок зроблений у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України № 575 від 10.05.2022 року «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд».

Однак відповідач та його представник просять зменшити розмір відшкодування шкоди у зв?язку з скрутним матеріальним станом відповідача. На підтвердження цього надали суду Індивідуальні відомості про застраховану особу та Відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків (а.с. 29-32). З даних документів вбачається, що у 2024 році відповідач доходу не мав, а у 2023 році його дохід становив 10747 гривень 61 копійку.

Згідно ч. 4 ст. 1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення.

За таких обставин, враховуючи матеріальне становище відповідача, суд зменшує розмір відшкодування шкоди до 5000 гривень.

Відповідно до пункту 9 розділу 1 «Положення про Державну екологічну інспекцію Поліського округу», яке затверджене Наказом Державної екологічної інспекції України 20 лютого 2023 р. № 32 Державна екологічна інспекція Поліського округу пред?являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Таким чином Державна екологічна інспекція Поліського округу є належним позивачем у даній справі.

Також, відповідно до ч.1 ст. 33 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать повноваження, зокрема, щодо здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворення лісів.

Оскільки здійснення незаконного вилову риби мало місце на території Малинської міської ради Коростенського району Житомирської області, тому збитки, завдані внаслідок незаконного вилову риби, у відповідності до ст. 47 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», п.7 ч.3 ст.29 та п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища міської ради, на території якої вчинено правопорушення.

Зазначені норми вказують, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у відповідному співвідношенні.

Враховуючи те, що незаконний вилов риби та порушення природоохоронного законодавства мали місце на території Малинської міської ради Коростенського району Житомирської області, то відповідна шкода має бути стягнута на її рахунок.

За таких обставин суд стягує з відповідача на користь Малинської міської ради Коростенського району Житомирської області шкоду в розмірі 5000 гривень. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовляє.

Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, суд керується ст. 141 ЦПК України і стягує з відповідача на користь позивача понесені ним витрати на сплату судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 141, 209-265 Цивільного процесуального кодексу України, на підставі Закону України «Про природно-заповідний фонд України», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», постанови Кабінету Міністрів України № 575 від 10.05.2022 року «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд»,-

ухвалив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Малинської міської ради Коростенського району Житомирської області шкоду в розмірі 5000 гривень.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції Поліського округу витрати на сплату судового збору, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, в розмірі 968 гривень 96 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя: А. О. Тимошенко