Ленінський районний суд м. Полтави
Справа № 641/9224/13-ц
Провадження № 2/553/156/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді Високих М.С., за участі секретаря судового засідання Сіомашко В.Р.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду справу за цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, Сьомої Харківської державної нотаріальної контори, треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коробова Інна Григорівна, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання недійсними дублікатів правовстановлюючих документів та договору купівля-продажу квартири, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, Сьомої Харківської державної нотаріальної контори, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Дорогій Валентина Анатоліївна про визнання дублікатів правовстановлюючих документів дійсними та визнання правочину удаваним,

в с т а н о в и в :

На розгляді Комінтернівського районного суду м. Харкова знаходилась справа за вказаними цивільними позовами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Провадження у справі відкрито за ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 19.09.2013.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан, який наразі продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова, Комінтернівського районного суду м. Харкова та визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.

До Ленінського районного суду м. Полтави з Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшла справа № 641/9224/13-ц, яка на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Високих М.С.

За ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 29.12.2022 справу прийнято до провадження з призначенням до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, сторони в судове засідання не прибули.

Позивачі за первісним та зустрічним позовами причин неприбуття в судове засідання не повідомили, із клопотаннями про відкладення розгляду справи не зверталися.

Представник відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 адвокат Шевченко Д.С. звернулась до суду із клопотанням про залишення позову без розгляду через повторне неприбуття позивача. Судове засідання, призначене на 19.09.2024 прохала проводити за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд вказує про наступне.

У відповідності до ст.ст.43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно із ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989 ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно із ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

У відповідності до ч.2 ст.131 ЦПК України, якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, зокрема, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною 5 ст.223 України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, під повторністю неявки в судове засідання в цивільному процесі слід розуміти другу неявку підряд (поспіль) належно повідомленого позивача.

З наведеного слідує, що право суду залишити заяву без розгляду виникає за наявності дворазового належного повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, двократної, послідовної неявки позивача безпосередньо у судове засідання та відсутності його заяви про розгляд справи за його відсутності.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Так, позивачі правом подання відповідної заяви про розгляд справи за їх відсутності не скористалися, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 будучи належно повідомленими про дату, час і місце розгляду справи двічі поспіль, а саме 17.07.2024 та 19.09.2024, до суду не прибули.

За таких обставин, у зв`язку із повторною неявкою в судове засідання позивачів, від яких не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовна заява ОСОБА_1 та зустрічна позовна заява ОСОБА_3 підлягають залишенню без розгляду.

При цьому суд зауважує, що особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами та має добросовісно виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, й відповідно несе процесуальні ризики.

Наслідком повторної неявки в судове засідання позивача, який виявив намір брати участь у судових засіданнях, про що свідчить не подання ним відповідної заяви про розгляд справи у відсутність, та був достовірно обізнаний про здійснення ініційованого ним судового провадження, є залишення позову без розгляду, і вказаний процесуальний ризик несе саме позивач, як ініціатор судового розгляду.

Суд вказує, що позивачі були достовірно обізнані про здійснення судового провадження за пред`явленим ними позовами, в судові засідання з 2022 року не прибувають без повідомлення причин та не скористалися правом подання заяви про розгляд справи за їх відсутності, що об`єктивно вказує про втрату ними інтересу до справи та відсутність процесуальної активності з їх сторони. При цьому позивачі повідомлялися про розгляд справи за вказаною у позові адресою, однак рекомендовані листи повернулись без вручення, з відмітками про відсутність адресатів, хоча про зміну адреси позивачами суд не повідомлялось.

Керуючись ст.ст.189, 200, 257 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, Сьомої Харківської державної нотаріальної контори, треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коробова Інна Григорівна, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання недійсними дублікатів правовстановлюючих документів та договору купівля-продажу квартири, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, Сьомої Харківської державної нотаріальної контори, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Дорогій Валентина Анатоліївна про визнання дублікатів правовстановлюючих документів дійсними та визнання правочину удаваним залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя

Ленінського районного суду м. Полтави М.С. Високих