Справа № 288/3645/23
Провадження № 2/288/174/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області (далі- відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна баба ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, зокрема на житлові будинки, що розташовані в АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про право на спадщину за законом від 24.08.1989 року та реєстраційним посвідченням, а також договором дарування з реєстраційним посвідченням.

До дня смерті баба проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_2 .

Не маючи належних доказів родинних відносин із ОСОБА_2 для того, щоб подати заяву нотаріусу, позивач звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 26.10.2023 року, було встановлено факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_2 , а саме: що остання доводилась позивачу двоюрідною бабою.

Збираючи документи для подачі нотаріусу, за останнім місцем проживання ОСОБА_2 , серед документів позивач виявив заповіт складений останньою на користь позивача від 05.10.2005 року, яким вона заповіла позивачу на випадок смерті 1/2 частину житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_1 .

Однак заповітом не охоплено інше спадкове майно, а саме житловий будинок по АДРЕСА_2 , який позивач може успадкувати по закону, так як являється також спадкоємцем за законом п`ятої черги.

Після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась, на час смерті вона проживала одиноко, що підтверджує неприйняття після її смерті спадщини іншими спадкоємцями.

Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, 26.12.2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини.

Позивач не подавав заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 , так як не мав можливості підтвердити нотаріусу ступінь свого споріднення з нею. Про наявність заповіту на його користь, позивач на той час не знав, йому про нього ніхто не повідомляв, і дізнався тільки перед тим, як мав звернутись до нотаріуса. Крім того, смерть ОСОБА_2 припала на початок вторгнення військ Російської Федерації на територію України і в той період йшла активна фаза бойових дій, зокрема в Київській та Житомирській областях, а нотаріуси призупинили свою діяльність.

Таким чином позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати покладає на себе.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив справу розглядати без його участі.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву № 46/02-23 від 09.01.2024 року в якій просить дану справу розглядати без участі їх представника, не заперечують у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 02 березня 2022 року Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 22 /а.с. 3/.

Відповідно до Заповіту посвідченого 05 жовтня 2005 року секретарем виконкому Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 , заповіла 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями, який знаходиться в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 45 /а.с. 4/.

Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 26 жовтня 2023 року встановлено факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , доводилась двоюрідними бабами ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_2 /а.с. 5-6/.

Згідно Довідки № 1009 від 26 грудня 2023 року Виконавчого комітету Корнинської селищної ради Житомирського району, Житомирської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка смт. Корнин, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , постійно проживала та була зареєстрована до дня смерті за адресою: АДРЕСА_2 , одиноко /а.с. 7/.

Як вбачається з Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 24 серпня 1989 року, спадкоємцями майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , в рівних частках кожний, є дочки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які проживають в АДРЕСА_1 . Свідоцтво зареєстроване в реєстрі за № 1794 /а.с. 8-9/.

Відповідно до реєстраційного посвідчення, виданого 08 жовтня 1996 року Бердичівським МБТІ, жилий будинок, який розташований в АДРЕСА_1 , зареєстрований за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві особистої власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, в рівних частках за кожним /а.с. 10/.

Згідно Договору дарування посвідченого 20 вересня 1996 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 , яка діє від ОСОБА_5 , та ОСОБА_2 склали цей договір про те, що ОСОБА_5 подарувала, а ОСОБА_2 прийняла у дар належний ОСОБА_5 , жилий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_2 /а.с. 11-12/.

Як вбачається з Реєстраційного посвідчення, виданого 08 жовтня 1996 року Бердичівським МБТІ, жилий будинок розташований в АДРЕСА_2 , зареєстрований за ОСОБА_2 на підставі договору дарування /а.с. 13/.

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про прав на спадщину), виданого 26 грудня 2023 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , відсутня /а.с. 14/.

Згідно повідомлення № 359/01-16 від 26 грудня 2023 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 роз`яснено, що в зв`язку з тим, що строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 пропущено, так як заявник звернувся до нотаріальної контори 26 грудня 2023 року, а строк для подачі заяви закінчився 01 вересня 2022 року, і тому заява не може бути прийнята, а свідоцтво про право на спадщину не може бути видано /а.с. 15/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він не був обізнаний про існування вищевказаного заповіту, складеного спадкодавицею на його користь, також в подальшому в Україні запроваджено воєнний стан.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 .

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив судові витрати віднести на його рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 197-200, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник