Справа № 453/2001/23
№ провадження 2-во/453/15/24
У Х В А Л А

05 вересня 2024 року Сколівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді: Курницької В.Я.;

при секретарі: Бендеш А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сколе питання про виправлення описки у судовому рішенні по справі за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 та Сколівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту батьківства, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Сколівського районного суду Львівської області від 29 січня 2024 року встановлено факт батьківства, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Заланів Рогатинського району Івано-Франківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Познань Республіка Польща.

Заявником ОСОБА_1 29 серпня 2024 року на адресу суду скеровано заяву про виправлення описки в судовому рішенні. Заявник зазначає що в такому допущено описки, відтак просить:

- в описовій частині змінити на аркуші 1 абзаці 5 з «В своїй заяві ОСОБА_1 вказує, що 2021 році вона фактично проживала разом однією сім`єю із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Республіка Польща, що підтверджується копією закордонного паспорта ОСОБА_3 серія НОМЕР_1 від 20 квітня 2018 року.» на «В своїй заяві ОСОБА_1 вказує, що в 2021 році вона фактично проживала разом однією сім`єю із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території Республіка Польща, що підтверджується копією закордонного паспорта ОСОБА_3 серія НОМЕР_1 від 20 квітня 2018 року.».

- в мотивувальній частині змінити на аркуші 3 абзаці 1 з «Факт батьківства її сина ОСОБА_3 щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підтверджено в судовому засіданні і заінтересованою особою - ОСОБА_2 .» на «Факт батьківства її чоловіка ОСОБА_3 щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , підтверджено в судовому засіданні і заінтересованою особою - ОСОБА_2 .».

- в резолютивній частині змінити на аркуші 3 абзаці 8 з «Встановити факт батьківства, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Заланів Рогатинського району Івано-Франківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Познань Республіка Польща.» на «Встановити факт батьківства, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Заланів Рогатинського району Івано-Франківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Познань Республіка Польща.»

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Відтак суд, за змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку із цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі.

Статтею 268 ЦПК України встановлено, що рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення суду. Після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Поняття «описка» та «арифметична помилка» різняться за своєю суттю. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування діалектизмів тощо.

Отже, виправленню підлягають ті описки, які мають істотний характер та не є опискою, зокрема невірні відмінки слів.

Таким чином, оскільки в результаті вивчення тексту рішення будь-яких описок чи арифметичних помилок виявлено не було, отже, у задоволенні заяви в цій частині слід відмовити.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18 січня 2018 року у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20).

Як вбачається з матеріалів даної цивільної справи, за результатом її розгляду судом 29 січня 2024 року встановлено факт батьківства.

При виготовленні рішення судом допущено в описовій частині рішення, а саме: в другому абзаці такої пропущено літеру «в» та, на думку, заявника кому.

Виправлення судом вказаної описки, не впливає на суть прийнятого судового рішення.

Отже, враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що при виготовлені рішення в описовій частині, описку допущено не було.

В мотивувальній та резолютивні частині рішення Сколівського районного суду Львівської області від 29 січня 2024 року по справі за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 та Сколівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту батьківства, суд вважає за необхідне виправити допущені описки.

Керуючись ст. ст.269, ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Виправити описку, допущену в 37 абзаці мотивувальної частини рішення Сколівського районного суду Львівської області від 29 січня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 та Сколівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту батьківства, виклавши його в наступній редації:

«Факт батьківства її чоловіка ОСОБА_3 щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , підтверджено в судовому засіданні і заінтересованою особою - ОСОБА_2 .».

Виправити описку, допущену в другому абзаці резолютивної частини рішення Сколівського районного суду Львівської області від 29 січня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованих осіб: ОСОБА_2 та Сколівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту батьківства, виклавши його в наступній редації:

«Встановити факт батьківства, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Заланів Рогатинського району Івано-Франківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Познань Республіка Польща.».

Рішення Сколівського районного суду Львівської області від 29 січня 2024 року у вищезазначеній справі, вважати чинним із врахуванням виправлень, внесених ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 05 вересня 2024 року.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя В.Я. Курницька