Справа № 211/4618/23
Провадження № 2/211/837/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сарат Н.О.,

при секретарі Зоріній С.М.,

без участі сторін,

розглянувши в м. Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

Представник позивача адвокат Брюховецький М.М. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який в послідуючому уточнив до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом. В обґрунтування позовних вимог зазначив, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Померлій ОСОБА_3 позивачка доводиться онукою.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме житловий будинок, з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві приватної власності в КП «Криворізьке РБТІ`ДОР» в реєстровій книзі №211, сторінка 280, запис 48000 (1/2 частка на підставі свідоцтва про право власності на частку в спільному мані подружжя, виданого 15.09.1984 року Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за №1181 та 1/2 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 15.09.1984 року Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за №1183 (копія довідки КП «КРБТІ» ДОР» та копія свідоцтва про право власності на 1/2 частину додаються).

Однак оригінали вказаних правовстановлюючих документів у позивача відсутні, наявна лише копія.

У встановлений законом строк, позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте, приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Лігутою Л.В. повідомлено про неможливість видати на частку спадкового майна спадкоємця свідоцтво про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що у Позивача відсутні документи, що посвідчують право власності на вищевказаний будинок.

Крім того зазначено, що відповідно до відомостей, що містяться у Реєстрі Криворізької міської територіальної громади, згідно довідки №7078 від 04.04.2022 року на день смерті ОСОБА_3 разом з нею мав реєстрацію місця проживання її син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Тобто ОСОБА_4 вважається таким, що прийняв спадщину, так як не заявив про відмову від неї.

Так як один із спадкоємців- ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , після нього строк прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 ЦК України, ще не закінчився. У зв`язку з цим нотаріус не може надати лише Позивачу запит на дублікат документів, що посвідчують право власності на вищевказаний будинок.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу, позивач не може оформити спадщину через нотаріуса, та з метою реалізації спадкових прав змушена звернутися до суду.

Так, Спадкодавець - ОСОБА_3 мала двох дітей: сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; доньку - ОСОБА_5 (мати Позивача), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Оскільки ОСОБА_4 мав реєстрацію місця проживання разом із спадкодавцем, та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , він вважається таким, що прийняв спадщину, так як не заявив про відмову від неї.

Проте, право на спадщину ще мала Позивач за правом представлення.

Таким чином ОСОБА_4 (за життя як спадкоємцю першою черги) та ОСОБА_1 (як спадкоємиці за правом представлення) належить по 1/2 частці спадкового майна.

Просив суд визнати за ОСОБА_1 право власності на частку житлового будинку з господарчими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 - в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Ухвалою суду від 27 липня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Витребувано від приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Лігути Л.В. (адреса м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, 30/60) інформацію про коло осіб, які зверталися із заявою про прийняття чи відмову від спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою суду від 19 жовтня 2023 року витребувано від приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Болозенко Т.О. адреса м. Кривий Ріг, вул. Лермонтова, 29, прийм. 82, а саме інформацію про коло осіб, які зверталися із заявою про прийняття чи відмову від спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В судове засідання сторони та третя особа не з`явилися.

Представник позивача адвокат Брюховецький М.М. до суду надав заяву про розгляд справи без його участі, на задоволення позовних вимог наполягає.

Представник виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради до суду надала заяву про розгляд справи без їх участі, заперечень щодо вимог позивача не мають, при відсутності інших спадкоємців.

Третя особа ОСОБА_2 до суду не з`явися, про день та час розгляду справи повідомлявся, письмових пояснень до суду не надходило.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що житловий будинок, з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві приватної власності в КП «Криворізьке РБТІ`ДОР» в реєстровій книзі №211, сторінка 280, запис 48000 належав на праві власності ОСОБА_3 (1/2 частка на підставі свідоцтва про право власності на частку в спільному мані подружжя, виданого 15.09.1984 року Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за №1181 та 1/2 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 15.09.1984 року Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за №1183 ( а.с. 13,14 - копія довідки КП «КРБТІ» ДОР» та копія свідоцтва про право власності на 1/2 частину додаються).

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 померла ( а.с. 8).

Спадкодавець - ОСОБА_3 мала двох дітей: сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; доньку - ОСОБА_5 (мати Позивача), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 ( а.с. 11).

Оскільки ОСОБА_4 мав реєстрацію місця проживання разом із спадкодавцем, та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , він вважається таким, що прийняв спадщину, так як не заявив про відмову від неї.

Листом приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Лігути Л.В. від 08.04.2023 року, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки не надано оригінал права власності на спадкове майно чи оформлений у встановленому законом порядку дублікат. Крім того, підставою для відмови слугував і той факт, що на день смерті ОСОБА_3 разом із нею мав реєстрацію місця проживання її син- ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , проте вважається таким, що прийняв спадщину і після його смерті строк прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України ще не закінчився ( а.с. 16).

На виконання ухвали Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.10.2023 року про витребування доказів по справі № 211/4618/23 провадження № 2/211/2134/23 приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Болозенко Т.О. повідомлено, що спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 заведена 22.10.2021 року приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Лігутою Л.В. за № 167/2021. Спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 гр. ОСОБА_4 , заведена нею за № 94/2023. Станом на 24.11.2023 року в спадковій справі міститься заява про прийняття спадщини сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Інших заяв не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавались ( а.с. 43).

Таким чином, спадкоємцем майна з приводу якого виник спір є ще ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно з статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1236 ЦК України заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1245 ЦК України частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з ч. 1 - 4 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як встановлено судом, спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 гр. ОСОБА_4 , заведена за № 94/2023. Станом на 24.11.2023 року в спадковій справі міститься заява про прийняття спадщини сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Доказів відмови від прийняття спадщини матеріали справи не містять.

Тобто, ОСОБА_2 є також спадкоємцем спірного домоволодіння.

Разом з тим, відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відтак, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Зазначений висновок висловлено Великою Палати Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

У постанові Верховного Суду від 20.01.2021 в справі 203/2/19 (провадження № 61-6983св20) зазначено, що визначений позивачем у позові склад сторін у справі (позивач та відповідач) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

У постанові від 31.03.2021 у справі № 463/4616/18 (провадження № 61-20505св19) Верховний Суд вказав, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

Предметом спору у даній справі є визнання права на спадкове майно - житловий будинок з господарськими побудовами, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами можуть бути територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З вище викладеного, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 звертаючись до суду з позовом до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, мала залучити до участі у справі у якості відповідача/співвідповідача ОСОБА_2 , як спадкоємця за законом, оскільки спір у справі стосується його прав.

Таким чином, Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради визнається судом неналежним відповідачем у справі, оскільки належним відповідачем у справі про визнання права власності в порядку спадкування є спадкоємці майна померлої.

Суд не має права вирішувати питання про права та обов`язки осіб, не залучених до участі у справі, оскільки це є порушенням норм процесуального права, які тягнуть за собою безумовне скасування рішення суду (п. 11, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі»).

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову через пред`явлення позову до особи, яка не має відповідати за позовом - неналежного відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, а тому вважає за необхідне судові витрати залишити за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 12, 13, 76-82, 89, 95, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272-273, 279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом відмовити в повному обсязі.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Н. О. Сарат