ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1892/24
Провадження №2/477/1093/24
УХВАЛА

03 вересня 2024 року м. Миколаїв

Жовтневий районний суд Миколаївської області в складі: головуючої - судді Саукової А.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини та розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду Миколаївської області перебуває позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини та розірвання шлюбу.

Згідно частини 6 статті 187 ЦПК України в порядку досудової підготовки судом були надіслані запити щодо зареєстрованого місця проживання відповідача, відповідь на які надійшла 02 вересня 2024 року.

Так, згідно ч. 6 ст. 188 ЦПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Пунктом 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12 червня 2009 року, визначено, що роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи. У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають роз`єднанню, оскільки справи у спорах про розірвання шлюбу відносяться до категорії малозначних справ та підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, а справи у спорах про виключення відомостей з актового запису про народження дитини доцільно розглядати в порядку загального позовного провадження. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (п.4 ч. 4 ст. 19 ЦПК України).

З метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, з метою недопущення порушень строків розгляду справи, визначених діючими нормами ЦПК України, суд вважає за можливе та доцільне роз`єднати позовні вимоги у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини та розірвання шлюбу, виділивши в окреме провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Перевіркою позовної заяви та доданих до неї документів, в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини встановлено, що вона відповідає не всім вимогам, які висуваються до неї при її подані до суду, передбачені статтями 175-177 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач в наданій позовній заяві посилається на те, що він є учасником бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 , виданим 30 квітня 2024 р. Кадровим центром Збройних Сил України.

Згідно п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

На підставі вищевказаного позивач вважає, що звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій.

Разом з тим, в Постанові Верховного Суду від 05 травня 2022 року, справа № 420/18798/21 зазначено, що відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII. Так, у статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 вказаного вище Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Відповідний висновок сформований в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі 545/1149/17, у якій вирішено виключну правову проблему стосовно неоднозначності застосування судами пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, про що обґрунтовано було зазначено позивачем у касаційній скарзі.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 9 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 квітня 2021 року у справі № 580/2606/20.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскільки спір у даній цивільній справі не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання позовної заяви у цій справі підлягає сплаті.

Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява до суду.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року складає 3028 гривень.

Таким чином, при подачі позовної заяви повинен бути сплачений судовий збір у сумі 1211,20 гривень.

Позовна заява подана через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему «Електронний суд». Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Отже, сума судового збору складає 968,96 гривень.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви немайного характеру відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За такого, виходячи з положень ст. 175, 185 ЦПК України суд надає позивачу строк для усунення вказаних вище недоліків у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 188, ст. 257-260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини та розірвання шлюбу - роз`єднати.

Виділити в самостійне провадження позовну вимогу ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Позовну заяву в цій частині передати до канцелярії суду для проведення автоматизованого розподілу через автоматизовану систему документообігу суду у відповідності до ч. 14 та ч. 15 ст. 33 ЦПК України.

Позовну заяву, в частині позовних вимог, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня її отримання та роз`яснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Саукова