Провадження № 2-н/638/2990/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2024 року

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» (далі Заявник) звернулося із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію у розмірі 9 6924,72 грн, за період з 31.10.2021 по 30.06.2024в якості правових підстав зазначає норми статтей 11, 15, 16, 509, 526, 623, 633, 714 Цивільного кодексу України.

Статтею 165 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначені підстави для відмови у видачі судового наказу. Так, згідно з пунктом частини першої статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

З матеріалів справи, а саме з довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 31.07.2024 вбачається, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проте, вимога про видачу судового наказу заявлена лише до ОСОБА_1 , інформація про дату реєстрації місця проживання за вказаною адресою зазначених осіб у матеріалах заяви відсутня.

Договору між ОСОБА_1 та Приватним акціонерним товариством «Харківенергозбут» або інших документів, з яких вбачалось би, що обов`язок сплачувати послуги постачання електричної енергії лежить одноособово на ОСОБА_1 , до заяви не додано.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 07.07.2020 у справі №712/8916/17, наказне провадження, як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві, спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника. Процес доказування для першого починається з моменту подання заяви про видачу судового наказу та закінчується прийняттям цієї заяви судом, тоді як для боржника цей процес розпочнеться, якщо він вирішить подати заяву про скасування судового наказу після отримання копії останнього.

Наказне провадження як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника.

Наказне провадження як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника. Оскільки з матеріалів справи вбачається спір про право, і Боржник позбавлений можливості подання доказів, керуючись статтями 160, 161, 163, 165 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут».

Роз`яснити Заявнику право на звернення з вимогами до суду у позовному порядку.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-денний строк з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя О.В. Малахова