Справа № 740/5119/24
Провадження № 2/740/1508/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

11 вересня 2024 року м.Ніжин

Суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Гагаріна Т.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки об`єкта нерухомого майна,

встановила:

27.08.2024 позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

При вирішенні питання про відкриття провадження за даним позовом відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статтях 175, 177 ЦПК України.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК, якщо позов підлягає грошовій оцінці, позовна заява повинна містити ціну позову.

Відповідно до вимог п. 2, 9 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна; про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Проте, в порушення вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано до позову доказів на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна.Тому не має можливості встановити ціну позову та відповідно розмір судового збору, який підлягає сплаті при зверненні до суду з вищевказаним позовом.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, на час звернення до суду з даним позовом, який носить майновий характер, позивач повинна була сплатити судовий збір виходячи із ціни позову.

При зверненні до суду позивачем зазначено ціну позову 137 831,01 грн та сплачено судовий збір в розмірі 1378,50 грн.

Так, позивачем на підтвердження вартості спірного майна надано довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 07.08.2024, сформовану в Єдиній базі даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (Додаток 2 до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку).

Проте, така довідка не є доказом на підтвердження дійсної (ринкової) вартості об`єкту нерухомого майна з огляду на наступне.

Згідно з п. 1 Розділу І «Загальні положення» Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого Наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658, цей Порядок визначає механізм ведення Фондом державного майна України (далі - Фонд) Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Потребу у визначенні оціночної вартості майна встановлює Податковий кодекс. Так, відповідно до вимог ст.172 Податкового Кодексу, дохід фізичної особи від продажу об`єкта нерухомості обкладається податком ПДФО (18%) та визначається виходячи з ціни, зазначеної в договорі купівлі-продажу, але не нижче оціночної вартості нерухомості, розрахованої модулем електронного визначення оціночної вартості Єдиної бази даних звітів про оцінку. Для визначення суми податку, який має сплатити продавець, використовуються також звіти про оцінку незалежних оцінювачів, але за умови внесення до Єдиної бази даних.

Відтак, вбачається, що сфера застосування оціночної вартості дуже обмежена: лише для оподаткування доходів фізичних осіб від продажу власного майна, а тому, суд не може прийняти надану позивачем довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості як доказ дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна, яке є предметом спору.

Натомість, дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності- суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається дійсною вартістю майна на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Натомість, позивачем не надано доказів на підтвердження дійсної вартості майна, а довідка про оцінку вартості об`єкта нерухомості від 07.08.2024 № 201-08209443, на підставі якої позивачем сплачено судовий збір, не може бути таким підтвердженням, про що вказано вище.

Отже, з урахуванням наведеного позивачам необхідно, зазначити ціну позову, з урахуванням вимог п. 9 ч.1 ст.176 ЦПК України та надати докази на підтвердження вартості майна, та виходячи із визначеної ціни позову та вартості її частки у праві власності на спірний житловий будинок, самостійно визначити розмір судового збору та доплатити різницю судового збору, визначену відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір», з наступним наданням суду підтверджуючого документа про доплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене наявні підстави для залишення позовної заяви без руху відповідно до ст.185 ЦПК України, про що повідомити позивача, надавши строк для усунення вищезазначеного недоліку позовної заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України,

постановила:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки об`єкта нерухомого майна залишити без руху, про що повідомити позивачів, і запропонувати в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки, зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала не підлягає оскарженню та набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Суддя Т.О.Гагаріна