Провадження № 2/761/3474/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12 вересня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи вимоги наступним. 30.10.2004 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб, від якого подружжя має дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя між подружжями не склалось, ь, шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться, сторони проживають окремо один від одного. Спроби примирення не дали бажаногоо результату. Подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача та спільної дитини сторін. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб, укладений з ОСОБА_2 .

Провадження у справі відкрито 22.01.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач просить розглянути справу без її участі та задовольнити заявлені вимонги.

Заперечень від ОСОБА_1 щодо заочного розгляду справи не надходило.

Відповідач про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином у спосіб передбачений чинним законодавством України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України за веб-адресою: http://sh.ki.court.gov.ua., проте в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Правом на подачу відзиву не скористався.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 30 жовтня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зареєстровано шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис №1567, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу позивач взяла прізвище чоловіка - « ОСОБА_5 ».

Від шлюбу подружжя мають дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Викладені позивачем ОСОБА_1 обставини не спростовано ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін, спільної дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, питання щодо залишення ОСОБА_1 прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища не вирішувалось, у зв`язку із розглядом справи за відсутності позивача.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 30 жовтня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1567 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: не відмомий) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) судовий збір за подачу позову в розмірі 1 073 грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 12 вересня 2024 року

Суддя: