Справа № 466/4656/23 Головуючий у 1 інстанції: Єзерський Р.Б.
Провадження № 22-ц/811/616/24 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року м. Львів

Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого: Ванівського О.М.,

суддів: Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Колошкіна Ігоря Анатолійовича на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 07 лютого 2024 року у справі за позовом адвоката Колошкіна Ігоря Анатолійовича, який представляє інтереси ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Львівського комунального підприємства «Балатон-409», з участю третьої особи: Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в:

В травні 2023 року адвокат Колошкін Ігор Анатолійович, який представляє інтереси ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до Львівського комунального підприємства «Балатон-409», у якому просив суд ухвалити рішення, яким стягнути з Львівського комунального підприємства «Балатон-409» на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заподіяну матеріальну шкоду в розмірі 16 991 грн., а також витрати на проведення експертизи у розмірі 8000 грн., судовий збір та витрати на правову допомогу у розмірі 8000 грн.

В обґрунтування позовних вимог покликався на те, що позивачам на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , яка розташована на останньому 10-му поверсі будинку. Зазначає, що позивачі неодноразово звертались до відповідача щодо неналежного стану покрівлі будинку, однак жодного реагування не було.

04.08.2022 під час сильного дощу покрівля почала текти, внаслідок чого була залита квартира позивачів. Факт залиття квартири було підтверджено Актом від 04.08.2022 складеного комісією ЛКП «Балатон-409». Згідно Висновку №16-22Д будівельно-технічного дослідження від 28.10.2022 було встановлено, що внаслідок затоплення пошкоджено оздоблення стін та стелі кімнати №2. Затоплення квартири відбулось внаслідок попадання води з технічного поверху, куди вона попала з даху через щілини у перекритті та протіканню системи внутрішнього водовідведення, що було встановлено при огляді даху та технічного поверху. Експертом визначено, що вартість завданих майнових збитків власникам квартири АДРЕСА_1 становить 16991 грн.. Вартість проведеного експертного дослідження склала 8000 грн. Таким чином, оскільки відповідач у добровільному порядку відмовляється відшкодувати заподіяну шкоду, тому сторона позивача змушена звернутися до суду з даним позовом.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 07 лютого 2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення суду оскаржив представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвокат Колошкін Ігор Анатолійович, подавши апеляційну скаргу.

Вважає, що рішення суду слід скасувати, оскільки таке ухвалено внаслідок невідповідності висновків суду обставинам справи та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Зазначає, що суть спору полягає в тому, що 04.08.2022 під час сильного дощу покрівля даху будинку, де проживають позивачі, почала текти, внаслідок чого була залита квартира позивачів, яка знаходиться на 10-му поверсі будинку.

В день залиття квартири дощовою водою, власники квартири викликали представників обслуговуючої компанії ЛКП «Балатон-409», якими в складі комісії було складено Акт від 04.08.2022, яким підтверджено факт залиття квартири.

Окрім цього, суду був наданий висновок №16-22Д будівельно-технічного дослідження від 28.10.2022, яким встановлено, що затоплення квартири відбулось внаслідок попадання води з технічного поверху, куди вона попала з даху через щілини у перекритті та протіканню системи внутрішнього водовідведення, що було встановлено при огляді даху та технічного поверху.

Вказує, що відповідач, не заперечуючи того, що залиття квартири сталося внаслідок опадів і протікання даху, заявив що позивачами здійснено перепланування з розширенням кімнати за рахунок демонтажу несучої капітальної стіни в панельному будинку. В квартирі позивачів має місце демонтаж стіни, з переміщенням системи опалення, змінено фасад будинку.

Проте, суд не надав оцінки тому факту, що «демонтаж несучої стіни» означає її повне знищення.

Просить рішення суду скасувати та постановити нове судове рішення, яким позов задоволити.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "VarelaAssalinocontrelePortugal", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин 4,5 ст.268 ЦПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Згідно п. п. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду не відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції прийшов до висновку, що вимоги позивачів до ЛКП «Балатон-409» щодо відшкодування шкоди, внаслідок залиття квартири є безпідставними, оскільки матеріалами справи не підтверджується жодними доказами, що саме ЛКП «Балатон-409» здійснює управління будинком АДРЕСА_2 , відповідно має бути належним відповідачем щодо заявлених позовних вимог.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду зважаючи на наступне.

Встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , що стверджується Свідоцтвом про право власності від 13.04.2011, видане Управлінням комунальної власності департаменту економічної політики Львівської міської ради та витягом про державну реєстрацію №30120339 від 30.05.2011 прав на вказану квартиру, виданого ОКП ЛОР «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», серія СЕВ №140582.

Відповідно до свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_1 від 15.05.2012 ОСОБА_4 змінив своє прізвище на ОСОБА_3 .

У вказаній квартирі зареєстровано двоє осіб: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що стверджується відомостями з Реєстру Львівської міської територіальної громади №120011 від 19.04.2023.

Згідно акту про залиття квартири, складеного 04.08.2022 р. комісією у складі головного інженера ЛКП №Балатон-409» ОСОБА_5 , майстра дільниці ОСОБА_6 , у квартирі АДРЕСА_1 , якими було встановлення затоплення вказаної квартири, а саме у кімнаті затоплено стелю розміром 2,50 х 1,0 м кв. та 3,0 х 0,40 м кв; стіну 2,50 х 1,0 м кв. та 2,60 х 0,50 м кв, а також коридор: стеля 1,0 х 0,50 м кв. та 2,50 х 0,50 м кв.

Згідно з висновком експерта №16-22Д від 28.10.2022 причиною залиття в приміщенні вказаної квартири є попадання води у неї з технічного поверху, куди вона попала з даху через щілини у перекритті та протіканню системи внутрішнього водовідведення, що було встановлено при огляді даху та технічного поверху.

Вартість відшкодування завданих майнових збитків власникам квартири АДРЕСА_1 становить 16991 грн. Також зазначили, що для запобігання затоплень у майбутньому слід провести ремонт перекриття даху будинку та мережі водовідведення.

Відповідно до ст..81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, для правильного вирішення спору суду належало встановити наявність обставин, які дають підстави для покладення на відповідача обов`язку відшкодувати шкоду. До таких належать протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина завдавача шкоди.

Відповідно до ст..1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст.. 5 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать:

1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.

Послуга з управління багатоквартирним будинком включає:

забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо;

купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку;

поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку;

інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку;

2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами.

Обов`язок щодо забезпечення готовності до надання комунальних послуг внутрішньобудинкових систем, що знаходяться в житловому будинку (у тому числі багатоквартирному) і призначені для надання комунальних послуг, покладається на власника такого будинку (співвласників багатоквартирного будинку), якщо цей обов`язок не покладено ним (ними) на управителя чи іншу особу відповідно до закону або договору.

Згідно з ст..7 «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів;

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний:

1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів;

2) готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором;

3) без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством;

4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період;

5) розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг;

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Вказані правила визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій, в тому числі забезпечення нормального функціонування жилих будівель та прибудинкових територій протягом усього періоду їх використання за призначенням;

Технічне обслуговування жилих будинків це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання.

Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку.

Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Згідно з п. 4.4.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність:

- дефектів металевих з`єднань у сполученнях дерев`яних конструкцій крокв, гідроізоляції; ураження деревини дереворуйнувальними комахами і будинковим грибком, наднормативний прогин риштування, крокв, прогонів;

- у залізобетонних дахах- руйнування поверхні бетону, корозії оголеної арматури, тріщин, патьоків, висолів та ін.;

- у металевих дахах- пошкодження фарбування і корозії металу, особливо у вузлах з`єднання (болти, зварювальні шви, косинки тощо).

Мешканець будинку є споживач та відповідає за збереження та належну експлуатацію майна всередині своєї квартири.

У пункті 12 Правил зазначено, що балансоутримувач житлового будинку несе відповідальність перед власниками квартир в разі ненадання послуг або неякісного надання послуг, що призвело до нанесення збитків.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції прийшов до висновку, що ЛКП «Балатон 409» є неналежним відповідачем, оскільки будинок позивачів було знято з балансу, та окрім цього матеріали справи не містять договорів укладених між мешканцями будинку та ЛКП «Балатон-409» на управління вказаного будинку.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками.

Так, ухвалою Львівської міської ради №4035 від 11.10.2018 про врегулювання питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговування у м. Львові ухвалено встановити, що львівські комунальні підприємства, предметом діяльності яких є надання послуг з управління будинками та їх обслуговування, залишаються виконавцями житлово-комунальних послуг у житлових будинках м. Львова, які перебували на балансовому обліку цих підприємств, до часу прийняття рішення власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків про форму управління багатоквартирним будинком або створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

2. Районним адміністраціям:

2.1. Провести списання багатоквартирних житлових будинків з балансового обліку львівських комунальних підприємств у відповідності та у порядку, передбаченому рішенням виконавчого комітету від 30.09.2016 №876 "Про затвердження Порядку списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та інших форм власності". У разі, якщо при підготовці багатоквартирного будинку до списання буде виявлено, що будинок зареєстрований на праві комунальної власності за територіальною громадою м. Львова у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, списання проводиться після розробки механізму відмови Львівської міської ради від прав власності. Термін: до 01.01.2019.

2.2. Забезпечити проведення конкурсів на призначення управителів житловими будинками, у яких не створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, або співвласниками не прийнято рішення про форму управління багатоквартирним будинком.

Згідно акту про списання багатоквартирного будинку з балансу від 01.04.2019, затвердженого розпорядженням Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради №309 від 09.04.2019, житловий будинок по АДРЕСА_2 списаний з балансового обліку.

Оскільки, співвласники житлових та нежитлових приміщень Будинку в порядку та у відповідності до положень ст. ст. 9,10 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», із формою управління будинком не визначились, а тому виконавцем житлово-комунальних послуг є ЛКП «Балатон 409».

Згідно акту про залиття квартири, складеного 04.08.2022 р. комісією у складі головного інженера ЛКП №Балатон-409» ОСОБА_5 , майстра дільниці ОСОБА_6 , у квартирі АДРЕСА_1 , якими було встановлення затоплення вказаної квартири, а саме у кімнаті затоплено стелю розміром 2,50 х 1,0 м кв. та 3,0 х 0,40 м кв; стіну 2,50 х 1,0 м кв. та 2,60 х 0,50 м кв, а також коридор: стеля 1,0 х 0,50 м кв. та 2,50 х 0,50 м кв.

Згідно з висновком експерта №16-22Д від 28.10.2022 причиною залиття в приміщенні вказаної квартири є попадання води у неї з технічного поверху, куди вона попала з даху через щілини у перекритті та протіканню системи внутрішнього водовідведення, що було встановлено при огляді даху та технічного поверху. Вартість відшкодування завданих майнових збитків власникам квартири АДРЕСА_1 становить 16991 грн.

Окрім цього, як вбачається з листа №461 від 01.11.2022 року, ЛКП «Балатон-409» зазначило, що працівниками було проведено обстеження покрівлі та дощової каналізації, протікань немає. Акт затоплення квартири видано 04.08.2022 року. Додатково ЛКП «Балатон-409» повідомило, що не заперечує проти проведення ремонтних робіт у квартирі в місцях затоплення за рахунок підприємства.

Враховуючи надані позивачами докази, наведені вище норми закону, колегія суддів приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає до задоволення.

Позивачі також просили стягнути 8 000 грн. витрат на проведення експертизи.

Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.( ст. 139 ЦПК України)

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 22.11.2023 року у справі № 712/4126/22 зазначила, що системний аналіз наведених положень процесуального законодавства дозволяє констатувати таке:

(1) витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи, належать до судових витрат;

(2) висновок експерта може бути підготовлений як на підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи;

(3) у разі подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. При цьому інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і в разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, зазначений висновок не приймається судом до розгляду;

(4) при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта до чи після звернення позивача до суду із позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 07 лютого 2024 року слід скасувати, з постановленням нового судового рішення про задоволення позовних вимог.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення є:1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що судом апеляційної інстанції задоволено апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Колошкіна Ігоря Анатолійовича, з ЛКП «Балатон- 409» підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви та апеляційної скарги в розмірі 2562,20 грн. (1073,60 грн. + 1488,60 грн.)

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргупредставника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Колошкіна Ігоря Анатолійовича задовольнити.

Рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 07 лютого 2024 року скасувати.

Постановити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Львівського комунального підприємства «Балатон-409», з участю третьої особи: Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити.

Стягнути з ЛКП «Балатон-409» на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 16 991 грн. матеріальної шкоди та 8000 грн. витрат на проведення експертизи.

Стягнути з ЛКП «Балатон-409» на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплачений судовий збір за подання позовної заяви та апеляційної скарги в розмірі 2562,20 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 05 вересня 2024 року.

Головуючий : Ванівський О.М.

Судді: Цяцяк Р.П.

Шеремета Н.О.