КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 вересня 2024 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, Пенсійного фонду України як Центрального органу виконавчої влади, Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області про відшкодування моральної (не майнової) шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої тривалим невиконанням судового рішення, грошові кошти у розмірі 15000,00 грн та 190,16 грн судових витрат.

В задоволенні інших вимог позовної заяви відмовленою.

Дати складення повного судового рішення не зазначено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 02 липня 2024 року Міністерством юстиції України через Електронний суд подано апеляційну скаргу. Вказує, що копію рішення отримано скаржником в електронному кабінеті ЄСІТС 04 червня 2024 року. Долучено до скарги картку руху документа «Рішення по цивільній справі» по справі «757/16074/22-ц на підтвердження дати отримання судового рішення в електронному суді - 04 червня 2024 року о 00 год. 00 хв. Зазначає, що згідно інформації, що міститься на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, оскаржуване судове рішення у справі №757/16074/22-ц надіслано для оприлюднення: 03.06.2024; зареєстровано: 03.06.2024; забезпечено надання загального доступу: 04.06.2024. Уважає, що за вказаних обставин, останнім днем звернення до суду із апеляційною скаргою є 04 липня 2024 року.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Тобто, для застосування цієї норми права визначальною є дата складення повного тексту судового рішення, яка не завжди може співпадати з датою ухвалення судового рішення.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 129 Конституції України гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами належать до основних засад судочинства.

Частиною 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» визначено, що усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд загальної юрисдикції вносить до Єдиного державного реєстру судових рішень всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту.

Суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру (частина 3 статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Обставини щодо встановлення дати складення повного судового рішення мають визначальне значення для правильного вирішення питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження.

Такого висновку дійшов Верховий Суд у справі №757/24098/18-ц.

Відповідно до частини 5 статті 272 ЦПК України (в редакції станом на дату ухвалення рішення суду) учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до частини 5 статті 272 ЦПК України (в чинній редакції) учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

З даних протоколу судового засідання від 24 квітня 2023 року убачається, що в судове засідання учасники судового процесу не з`явились; про дату, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином (а.с.189).

24 квітня 2023 року ухвалено оскаржуване судове рішення. Із змісту рішення суду убачається, що таке міститься примітку «(вступна та резолютивна частини)», проте фактично є повним судовим рішенням без зазначення дати складення повного тексту судового рішення.

Згідно даних довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді «Рішення (вступна та резолютивна)» від 24 квітня 2023 року у справі №757/16074/22-ц надіслано одержувачу Держава Україна в особі Департамент ДВС Міністерства юстиції України в його електронний кабінет, документ доставлено до електронного кабінету 04 червня 2024 року о 00 год. 10 хв. (а.с.212).

Згідно даних сайту ЄДРСР убачається, що до реєстру повне судове рішення надіслано для оприлюднення 03 червня 2024 року, зареєстровано 03 червня 2024 року, а надання загального доступу забезпечено 04 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу подано 02 липня 2024 року. Разом з тим скаржником в прохальній частині скарги не порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року. Суд апеляційної інстанції позбавлений можливості самостійно вирішувати питання про поновлення такого строку.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За наведених обставин, суд пропонує особі, яка подає апеляційну скаргу, звернутися до апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року.

Відповідно до пункту 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Одночасно із поданням апеляційної скарги скаржник просить відстрочити сплату судового збору на розумний строк або до ухвалення рішення у справі. Вказує, що Міністерство юстиції України є бюджетною установою та фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахунково-касове обслуговування якої відповідно до Бюджетного кодексу України здійснюється Державною казначейською службою України та лише в межах відкритих асигнувань.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення сплати судового збору та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Системний аналізу змісту норм зазначеної статті дозволяє дійти висновку, що положення пунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені у клопотанні про відстрочення сплати судового збору доводи не узгоджуються з вимогами закону.

Апеляційний суд не убачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору на розумний строк або до ухвалення судового рішення у справі за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року, відтак у задоволенні цього клопотання слід відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб в 2022 році становив 2481,00 грн, таким чином 0,4 розміру цієї суми становить 992,40 грн.

Установлено, що із цим позовом ОСОБА_1 звернувся до суду у 2022 році. Рішенням суду на користь позивача стягнуто з Державного бюджету України у рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої тривалим невиконанням судового рішення, грошові кошти у розмірі 15000,00 грн. Відтак, за звернення до суду із цією апеляційною скаргою підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1488,60 грн, який розраховано таким чином: 992,40 грн * 150% = 1488,60 грн.

Апеляційну скаргу подано в електронній формі, відтак підлягає застосуванню положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", якою передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 1190,88 грн (1488,60 грн * 0,8).

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 185, 356, 357, 358 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити Міністерству юстиції України у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року.

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 квітня 2023 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Надати строк для подання заяви про поновлення строків на апеляційне оскарження - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук