УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 522/16394/19

провадження № 61-12154ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Приморського районного суду Одеської області від 16 квітня 2024 року та постанову Одеського апеляційного суду від 30 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Фролова Руслана Валеріївна, ОСОБА_4 , про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Приморського районного суду Одеської області суду від 30 жовтня 2019 року у справі

№ 522/16394/19.

Ухвалою Приморського районного суду Одеської області від 16 квітня

2024 року, яка залишена без змін постановою Одеського апеляційного суду від 30 липня 2024 року, заяву ОСОБА_1 повернуто.

Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, керувався тим,

що позивач не додала до заяви докази надіслання заяви іншим учасникам справи відповідно до абзацу 2 частини другої статті 183 ЦПК України.

30 серпня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Саінчук А. О. через підсистему «Електронний Суд» направила до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Приморського районного суду Одеської області від 16 квітня 2024 року та постанову Одеського апеляційного суду

від 30 липня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати вказані оскаржувані судові рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що суди ухвалюючи рішення про повернення заяви про скасування заходів забезпечення позову неправильно застосували частину другу статті 183 ЦПК України, оскільки необхідність подання до суду доказів надіслання заяви, скарги, клопотання чи заперечення іншим учасникам справи встановлена виключно

до випадків звернення особи з такими документами до суду на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

У частині другій статті 183 ЦПК України передбачено, що до письмових заяв, клопотань чи заперечень, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа № 522/16394/19 за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 30 жовтня 2019 року

у цій справі забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру

АДРЕСА_1 . Встановлено заборону

будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, приватним нотаріусам, іншим органам чи особам, які виконують функції в сфері державної реєстрації, вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно квартири

АДРЕСА_1 .

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 12 жовтня 2020 року, яке набрало законної сили 19 серпня 2021 року (справа № 522/16394/19), позов ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт родинних відносин,

що ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_5 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Питання про скасування заходів забезпечення позову суд не вирішував.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 14 квітня 2022 року, яке набрало законної сили 21 травня 2022 року (справа № 522/17955/20), позов ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про визнання договорів недійсними та скасування рішень державного реєстратора, визнання права власності задоволено.

Визнано недійсним договір дарування квартири

АДРЕСА_1 від 08 червня 2012 року, який укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Манюти С. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 14 червня 2019 року.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири

АДРЕСА_1 від 20 червня 2019 року, який укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 від 20 червня 2019 року.

Скасовано рішення державного нотаріуса Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі Одеського міського нотаріального округу Пенчева К. Л. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 20 червня 2019 року.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру

АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 .

Виселено ОСОБА_4 з квартири

АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.

Суд апеляційної інстанції вказав, що 09 квітня 2024 року заявник звернулася із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом ухвалою суду від 30 жовтня 2019 року у справі № 522/16394/19, однак відповідно до частини сьомої статті 158 ЦПК України строк сплив, необхідність в забезпеченні позову відпала, а наразі виникає необхідність в реєстрації права власності на підставі вищезазначеного рішення суду.

У статті 182 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі.

У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

З аналізу вказаних норм права вбачається, що законодавець роз`яснив учасникам справи, яким чином вони можуть викласти свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо процесуальних питань під час судового розгляду цивільної справи.

Таким чином, на всіх стадіях судового розгляду, зокрема відкриття провадження, підготовчого провадження, розгляду справи по суті, прийняття рішення по суті, виконання судового рішення, учасники справи мають право подати до суду заяви з процесуальних питань (статті 182, 183 ЦПК України).

Завершальною стадією судового провадження у цивільних справах

є виконання судового рішення (рішення, ухвала, постанова). Вона починається з моменту набрання судовим рішенням законної сили і охоплює низку процесуальних дій та рішень, що забезпечують реалізацію цього акта правосуддя.

На стадії виконання судових рішень здійснюється реалізація тих судових рішень, які набрали законної сили, а також вирішуються судом питання, що виникають при зверненні судового рішення до виконання та безпосередньому їх виконанні, здійснюється нагляд і контроль за їх виконанням.

Таким чином, законодавець зобов`язав учасника справи у разі звернення до суду першої, апеляційної чи касаційної інстанцій із заявою, скаргою, клопотанням чи запереченням на стадії виконання судового рішення надати суду докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) (абзац другий частини другої статті 183 ЦПК України).

Колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції, що оскільки рішення суду набрало законної сили і має виконуватися, а тому відповідно до абзацу 2 частини другої статті 183 ЦПК України учасники справи повинні виконувати свій процесуальний обов`язок та надавати суду докази надіслання відповідної заяви іншим учасникам справи.

Крім цього, суди зазначили, що повернення вказаної заяви не обмежує заявнику право на доступ до правосуддя, оскільки не перешкоджає повторно звернутися із відповідною заявою з дотриманням встановленого ЦПК порядку, що і було зроблено ОСОБА_1 вже 17 квітня 2024 року та вирішено судом першої інстанції в ухвалі від 20 травня 2024 року.

Доводи заявника, що позивачу не обов`язково надавати докази надсилання відповідної заяви іншим учасникам справи є необґрунтованими та спростовані в оскаржуваній постанові апеляційного суду.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Касаційна скарга не має обґрунтованих посилань на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, а зводиться до незгоди заявника з ухваленими судовими рішеннями, законність та обґрунтованість яких доводами касаційної скарги не спростована.

З огляду на викладене у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування судами попередніх інстанцій норм матеріального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Приморського районного суду Одеської області від 16 квітня 2024 року та постанову Одеського апеляційного суду від 30 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Фролова Руслана Валеріївна, ОСОБА_4 , про встановлення факту родинних відносин.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

А. С. Олійник

І. М. Фаловська