Провадження № 2/686/6476/24
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

12 вересня 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієв С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» про визнання неправомірними дій щодо складення акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії -

встановив:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом, в якому просила визнати дії працівників Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» стосовно складення акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) від 26.05.2023 року №В001609 неправомірними.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.05.2023 року при перевірці за адресою: АДРЕСА_1 працівниками АТ «Хмельницькобленерго» зафіксовано порушення ПРРЕЕ та складено акт № В001609, в якому зазначено про самовільне підключення до електричної мережі. За результатами розгляду цього акта, комісією прийнято рішення про нарахування їй обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на суму 16 315,07 грн, про що складено протокол від 26 липня 2023 року.

Зазначила, що при перевірці та складенні акту про порушення ПРРЕЕ від 26.05.2023 року №В001609 вона не була присутньою, а сам акт їй не надсилався. За таких обставин вважала, що акт складено з порушенням чинного законодавства, тому він є незаконним та протиправним.

Дослідивши матеріли позовної заяви вважаю, що у відкритті провадження слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі встановленого законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

При визначенні юрисдикційної належності справи, окрім предмета спору, приймається до уваги також його суб`єктний склад.

Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

При цьому суд зазначає, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

Звертаючись до суду з вказаним позовом ОСОБА_1 просила визнати дії працівників АТ «Хмельницькобленерго» щодо складання акту про порушення ПРРЕЕ від 26.05.2023 року №В001609, на підставі якого Комісією по розгляду актів про порушення ПРЕЕ АТ «Хмельницькобленерго» було прийнято рішення, оформлене Протоколм від 26.07.2023 року було нараховано їй до сплати вартість спожитої не облікованої електроенергії у сумі 16 315,07 гривень.

Відповідно до змісту статей 11, 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПРРЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання неправомірними дій працівників енергопостачальної компанії щодо складання акту про порушення ПРРЕЕ, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі № 522/12901/17-ц.

За таких обставин у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» про визнання неправомірними дій щодо складення акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись 186 ЦПК України, суд,-

постановив:

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» про визнання неправомірними дій щодо складення акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 15 днів з дня її проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 12.09.2024 року.

Суддя: