У х в а л а

16 вересня 2024 року

м. Київ

Справа № 308/18313/23

Провадження № 61-12204ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою, яку від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - скаржник) підписав ОСОБА_1 (далі - підписант),

на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 грудня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 25 липня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до скаржника, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди і

в с т а н о в и в :

1. 2 вересня 2024 року підписант від імені скаржника сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу на зазначені судові рішення (вх. № 28573/0/220-24 від 3 вересня 2024 року). Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу слід повернути, оскільки її підписала особа, яка не підтвердила повноваження представляти інтереси скаржника відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

2. Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника (частина третя статті 392 ЦПК України).

3. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

4. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

5. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України). За змістом пункту 1 частини першої та пункту 1 частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника сторони мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю юридичної особи.

6. За змістом вказаних приписів у випадку представництва інтересів юридичної особи довіреність є належним підтвердженням відповідних повноважень адвоката, а не особи, яка діє у порядку самопредставництва юридичної особи. Проте у суду немає інформації про те, що підписант є адвокатом і, підписуючи касаційну скаргу, діяв як представник скаржника. Також відсутні докази того, що підписант діяв у порядку самопредставництва скаржника як його керівник або як особа, уповноважена діяти від імені скаржника відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору.

7. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

8. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

9. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

10. Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені скаржника за правилами самопредставництва, підписант не надав. Входження до кола власне трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва скаржника не підтвердив.

11. Підписант до касаційної скарги додав, зокрема, такі документи:

(1) копію витягу з наказу начальника скаржника (по стройовій частині) від 19 жовтня 2023 року № 297 щодо початку виконання ОСОБА_3 службових обов`язків начальника скаржника;

(2) сформовану у системі «Електронний суд» 6 листопада 2023 року «Довіреність у порядку передоручення», яку ОСОБА_3 видав на підставі витягу з наказу від 6 листопада 2023 року в порядку передоручення на ім`я підписанта для представництва інтересів скаржника у судах України.

12. Зазначені документи не підтверджують ні те, що підписант діє у порядку самопредставництва скаржника, ні те, що він діє як адвокат:

12.1. По-перше, відсутні докази як того, що підписант відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України уповноважений діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), так і того, що підписант є адвокатом та має право представляти інтереси скаржника у суді. Жодної інформації про трудові відносини підписанта зі скаржником і про коло його трудових обов`язків немає, як і відсутня інформація про те, що підписант уповноважений представляти інтереси скаржника у порядку самопредставництва за законом, статутом або положенням.

12.2. По-друге, сформований у системі «Електронний суд» документ із заголовком «Довіреність у порядку передоручення» на ім?я підписанта видав ОСОБА_3 як фізична особа. Зміст наказу скаржника від 6 листопада 2023 року невідомий. Відсутність нотаріального посвідчення довіреності у порядку передоручення суперечить припису частини другої статті 245 Цивільного кодексу України.

13. З огляду на вказане у суду немає належного підтвердження того, що підписант діяв від імені скаржника як представник (адвокат) або у порядку самопредставництва скаржника.

14. Касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено (пункт 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України).

15. Оскільки касаційну скаргу підписала особа, яка не підтвердила наявність права її підписувати, цю скаргу слід повернути. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду із такою скаргою, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

повернути касаційну скаргу, яку від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 підписав ОСОБА_1 , на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 грудня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 25 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима