Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 712/8509/24
Провадження № 2-о/711/181/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Скляренко В.М.

при секретарі Копаєвій Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про встановлення факту, що має юридичне значення,-

в с т а н о в и в:

12.07.2024 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із заявою про встановлення факту належності йому (заявнику) трудової книжки серії НОМЕР_1 . Заінтересована особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області.

07.08.2024 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.07.2024 року направлено цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, до Придніпровського районного суду м. Черкаси за підсудністю.

08.08.2024 року дана цивільна справа надійшла до Придніпровського районного суду м. Черкаси та згідно автоматизованого розподілу передана судді Скляренко В.М.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.08.2024 року прийнято та відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні на 05.09.2024 року на 09 год. 00 хв.

27.08.2024 року представником заінтересованої особи: Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області - Тесля В.І. було подано до суду відзив на заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

В судові засідання, призначені на 05.09.2024 року та 18.09.2024 року, заявник ОСОБА_1 не з`явився та не повідомивши суд про причини своєї неявки, хоча про дату, час та місце слухання справи повідомлявся в установленому законом порядку.

Так, в судове засідання, призначене на 05.09.2024 року, заявник ОСОБА_1 не з`явився та не повідомив суд про причини своєї неявки, хоча про дату, час та місце слухання справи був повідомлений шляхом направлення SMS-повідомлення на його мобільний номер телефону ( НОМЕР_2 , зазначений самим заявником у його заяві), яке було йому доставлено 09.08.2024р. о 18 год. 15 хв., що підтверджується відповідною довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 22).

У судове засідання, призначене на 18.09.2024 року, заявник ОСОБА_1 повторно не з`явився та не повідомив суд про причини своєї неявки, хоча про дату, час та місце слухання справи був повідомлений шляхом направлення SMS-повідомлення на його мобільний номер телефону ( НОМЕР_2 , зазначений самим заявником у його заяві), яке було йому доставлено 05.09.2024р. об 11 год. 27 хв., що підтверджується відповідною довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а.с. 30).

Таким чином, заявник неодноразово повідомлявся про розгляд справи, однак в жодне із судових засідань не з`явився, про причини неявки суду не повідомив та не подавав суду заяв про розгляд справи без його участі чи про перенесення судового засідання на іншу дату.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, як передбачено частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Заявник ОСОБА_1 завчасно повідомлявся про призначені судові засідання по справі, зокрема на 05.09.2024 року та 18.09.2024 року, про що свідчать довідки про доставку SMS-повідомлень на його мобільний номер телефону, який він особисто зазначив у заяві, як номер засобу зв`язку із ним.

Слід також зазначити, що згідно зі ст. 8 ЦПК України, інформація про рух справи є відкритою, оприлюдненою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою можливо дізнатися необхідну інформацію щодо справи і, відповідно, заявник міг дізнатись про день, час та місце розгляду даної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.ч. 1, 2, п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 статті 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», у силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020 року по справі № 9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України заявник - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано до суду відповідну заяву. Як ініціатор судового розгляду справи, заявник насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками заявника є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст. 223 ЦПК України, є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас, правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки нормами ЦПК України не передбачено залишення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення без розгляду, в зв`язку з повторною неявкою в судове засідання заявника, в даному випадку підлягають застосуванню за аналогією положення ЦПК України щодо залишення позовної заяви без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

З огляду на наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що заявник, будучи завчасно неодноразово повідомленим про судові засідання по справі, не є заінтересованим у судовому вирішенні справи за його заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, оскільки до суду не з`являється. При цьому, також слід зазначити, що Придніпровський районний суд м. Черкаси постійно працює у штатному режимі і обмежень доступу учасників справ до суду не відбувалось. Крім того, у суді наявна технічна можливість забезпечити можливість учасникам судового процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Тому, враховуючи, що заявник ОСОБА_1 не з`явився до Придніпровського районного суду м. Черкаси: 05.09.2024 року та 18.09.2024 року, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не подавав і його неявка перешкоджає розгляду даної справи, тому суд приходить до висновку про залишення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення без розгляду.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що залишення його заяви без розгляду не перешкоджає йому повторно звернутись до суду із аналогічною заявою із тих же підстав.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 10, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення його заяви без розгляду не перешкоджає йому повторно звернутись до суду із аналогічною заявою із з тих же підстав.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складений 18.09.2024 року.

Головуючий: В.М. Скляренко