Справа № 172/1773/23
Провадження № 2/953/1292/24
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 вересня 2024 року м. Харків
Київський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Бобко Т.В.,
секретар судового засідання Кузьменко Б.С.,
учасники справи:
позивач Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія»,
представник позивача Тюрін Віктор Михайлович,
відповідач ОСОБА_1 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,
Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача.
Аргументи учасників справи.
Відповідач відзив на позов не надала, з будь-якими клопотаннями та заявами до суду не зверталася.
Участь у справі сторін та інших учасників справи.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з`явився повторно, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання.
Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив на позов відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Рух справи.
Ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 29 вересня 2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін.
Ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 22 листопада 2023 року цивільну справу передано на розгляд Київського районного суду міста Харкова за підсудністю.
Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 22 грудня 2023 року цивільну справу прийнято до провадження судді Київського районного суду міста Харкова Бобко Т.В., розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Судом встановлено, що між КС «Українська кредитна спілка» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 1500Л від 19 грудня 2012 року, за умовами якого відповідач отримала у тимчасове користування грошові кошти у безготівковій формі на умовах, встановлених цим кредитним договором, з дотриманням вимоги їх повернення та сплати процентів у визначені договором строки у розмірі 8500 грн строком на 24 місяців з 19 грудня 2012 року по 19 грудня 2014 року включно зі сплатою процентів у розмірі 28,8% річних.
Сторонами було узгоджено графік розрахунків, який є додатком до кредитного договору № 1500Л від 19 грудня 2012 року.
Факт перерахування КС «Українська кредитна спілка» позичальнику ОСОБА_1 грошових коштів за кредитним договором № 1500Л від 19 грудня 2012 року у розмірі 8500 грн підтверджується копією платіжного доручення №7393 від 19 грудня 2012 року.
03 січня 2013 року між КС «Українська кредитна спілка» (страхувальник, вигодонабувач, кредитор) та ПрАТ «Українська страхова компанія» (страховик) укладено договір добровільного страхування кредитів № 1.
Позичальник ОСОБА_1 не виконала належним чином зобов`язання за кредитним договором № 1500Л від 19 грудня 2012 року, про що свідчить виписка по рахунку позичальника за вих.№ 906 від 13 серпня 2021 року.
Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтями 525, 526 і 527 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі ст.530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.1ст.612 ЦК України ).
Відповідно до ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.
Статтями 979, 980 ЦК України передбачено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з: життям, здоров`ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування); володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування); відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності).
Відповідно до ч. 1 ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Згідно ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування», в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Отже, до страхової компанії, яка здійснила виплату страхового відшкодування за договором майнового страхування, перейшло право вимоги до особи, відповідальної за заподіяні збитки.
ПрАТ «Українська страхова компанія», виконавши свої зобов`язання за договором страхування та здійснивши виплату страхового відшкодування, не отримало повного фактичного відшкодування цієї суми від відповідача, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача завданих збитків у порядку регресу підлягають задоволенню.
Щодо судових витрат
Згідно платіжного доручення №1564 від 11 жовтня 2021 року позивачем під час пред`явлення позову до суду сплачений судовий збір у розмірі 2270 гривень.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: зокрема за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню фактично понесені позивачем витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270 гривень.
Суд також вважає необхідним стягнути з відповідача в дохід держави недоплачену позивачем суму судового збору у розмірі 414 гривень, на підставі того, що на день пред`явлення позову (28 вересня 2023 року) прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2684 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 223, 247, 263, 265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.
Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 414 (чотириста чотирнадцять) гривень.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя Т.В. Бобко