БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/2837/23
Провадження № 2-п/497/8/24
УХВАЛА

про призначення заяви до розгляду

09.09.2024року суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з заявою ОСОБА_1 - представника за довіреністю Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Прайм Альянс" про прегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою адвоката Свічкар Валерії Валеріївни - представника ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Прайм Альянс" про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Олена Олександрівни, та приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Вельков Олег Віталійович,

ВСТАНОВИЛА:

31.05.2024 року було ухвалене заочне рішення у цивільній справі за позовом адвоката Свічкар Валерії Валеріївни - представника ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Прайм Альянс" про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравцов Олександр Олександрович та приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Вельков Олег Віталійович.

15.08.2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 - представника за довіреністю відповідача про перегляд зазначеного заочного рішення суду, яка у провадження головуючого судді, що розглядав справу по суті, - надійшла після виходу з відпустки - 03.09.2024р.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що заява не відповідає в повному обсязі вимогам ч.3ст.175 ЦПК України з наступних підстав.

Надана представником заявника - що є юридичною особою - не враховує усіх вимог, передбачених ЦПК України, а саме, - відсутні достатні докази того, що представник заявника - юридичної особи - є належним.

Так, згідно ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Крім того, 29.12.2019р. набрав чинності ЗУ №390-IX, відповідно до якого юрисконсульти, інші працівники юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування отримали право представляти їх у суді, а у 2016 році українським парламентом в Конституції закріплено поступове введення "адвокатської монополії" (представництво у судах виключно адвокатами, за винятком малозначних справ): з 1 січня 2017 року - у Верховному Суді та касаційних судах (на той час - вищих спеціалізованих), у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року, у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року; представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами в судах усіх інстанцій мало здійснюватися з 1 січня 2020 року. Процесуальні кодекси, що набрали чинності у грудні 2017 року закріпили наступну схему процесуального представництва юридичної особи у судовій справі: самостійна участь у справі або самопредставництво - участь у судовому процесі через керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення; участь через представника - адвоката, уповноваженого на підставі довіреності чи ордеру, виданих на підставі договору про надання правової допомоги, за певними виключеннями.

А тому, з 29 грудня 2019 року судами, в ході отримання процесуальних документів та вирішення питань щодо допуску осіб до участі у справі враховується наступне: по-перше, крім керівника та члена виконавчого органу, право представляти юридичну особу у порядку самопредставництва отримали інші особи, які мають з такою юридичною особою трудові відносини (діють на підставі трудового договору (контракту); кодекси доповнено положеннями щодо самопредставництва органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, від імені яких діють їх керівники, інші уповноважені особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору. З наведеного вбачається, що зазначеним законом не скасовано норму щодо представництва юридичних осіб виключно адвокатами, а, відтак і про скасування адвокатської монополії мова не йде. Натомість, розширення можливостей для самопредставництва мало на меті вирішити назрілі проблеми щодо: надання бізнесу можливості захищати свої інтереси силами власного персоналу - юрисконсультів; позбавлення юрисконсультів потреби в отриманні адвокатського свідоцтва; та вирішення проблеми представництва органів державної влади та органів місцевого самоврядування в умовах нестачі бюджетів та відсутності чіткого механізму закупівлі саме адвокатських послуг. Аналіз практики Верховного Суду свідчить, що сама лише довіреність не може підтверджувати повноваження особи (навіть працівника, юрисконсульта) представляти інтереси юридичної особи чи державного органу в порядку самопредставництва. Так, наприклад ВС (КАС) в ухвалі від 12.02.2020 у справі №160/2199/19 зазначив, що для визнання особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження (довіреності). А в ухвалі від 07.02.2020 у справі №17/495-08 ВС (КГС), залишаючи без руху касаційну скаргу вказав, що для підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт). При цьому, у відповідному трудовому договорі (контракті) має міститись положення щодо повноважень юрисконсульта на представництва інтересів юридичної особи в суді. Відсутність відповідних положень у трудовому договорі (положенні/посадовій інструкції) є підставою для відмови у допуску до участі у справі. Так, в ухвалі від 20.01.2020 у справі №910/3245/19, повертаючи касаційну скаргу юридичної особи, Верховний Суд (КГС) вказав, що надана копія трудового договору не містить положень щодо повноважень юрисконсульта на представництво інтересів відповідача в суді. В ухвалі від 21.01.2020 у справі №924/440/19 ВС (КАС) зазначив, що для підтвердження права працівника органу державної влади, органу місцевого самоврядування діяти в порядку самопредставництва, такий працівник має надати суду: витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або оригінал чи копію трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції, в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника; та окреме доручення (резолюція) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси без такого доручення.

Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. А, згідно ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Тому заява підлягає розгляду, для чого необхідно призначити дату судового засідання.

Крім того, враховуючи вищевикладене, представнику заявника - гр. ОСОБА_1 - слід запропонувати надати суду належні і достатні докази її права на представництво у суді юридичної особи - ТОВ "Сонаті".

Керуючись ст.ст.284,285,286 ЦПК України, суд

ухвалив:

Призначити судове засідання з розгляду заяви ОСОБА_1 - представника за довіреністю Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Прайм Альянс" про прегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою адвоката Свічкар Валерії Валеріївни - представника ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія"Прайм Альянс" про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Олена Олександрівни, та приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Вельков Олег Віталійович - на 15:00 годину 24.09.2024 року у приміщенні Болградського районного суду Одеської області за адресою: вул.25 Серпня,192, м.Болград, Одеська область, зала №10.

Повідомити сторони про дату час та місце судового засідання шляхом направлення копії даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що вона має надати суду докази на підтвердження своїх вовноважень, а також докази поважності причин неявки представника відповідача до суду під час розгляду судом справи за позовом адвоката Свічкар Валерії Валеріївни - представника ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Прайм Альянс" про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Олена Олександрівни, та приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Вельков Олег Віталійович, а також докази на підтвердження заперечень позовних вимог, оскільки їх наявність є єдиною вимогою скасування заочного рішення суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Кравцова