Справа № 337/1772/23
Провадження № 2-п/337/42/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року м. Запоріжжя

Хортицький районний суд м. Запоріжжя у складі судді Завгороднього Є.В., за участю секретаря судового засідання Лемонджави А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 адвоката Іванісова Володимира Сергійовича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення боргу за послуги централізованого водопостачання та водовідведення,

УСТАНОВИВ:

13.08.2024 представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Іванісов В.С. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 22.05.2023 у цивільній справі № 337/1772/23, яким з відповідачів стягнуто на користь позивача борг за спожиті послуги з централізованого водопостачання та водовідведення за період з 01.09.2019 по 28.02.2023 в розмірі 44 172,98 грн, а також судові витрати.

Заяву обгрунтовано тим, що відповідач ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про дату проведення засідання, судові повістки на адресу реєстрації ( АДРЕСА_1 ) їй не надходили, та відповідно вона їх не отримувала), що позбавило її можливості взяти участь у розгляді справи.

Крім того, в первинній заяві про перегляд заочного рішення заявник не погодилася із сумою розрахованої заборгованості, а також просила застосувати строк позовної давності до заборгованості, яка утворилася в період з 01.09.2019 по 06.04.2020, оскільки позивач звернувся з позовом 06.04.2023.

Ухвалою судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 16.08.2024 заява було залишена без руху, заявнику наданий строк для усунення недоліків.

28.08.2024 від представника ОСОБА_1 адвоката Іванісова В.С. надійшла уточнена заява, у якій представник відповідача ОСОБА_1 заявив про те, що останню не було повідомлено належним чином про дати проведення засідань, а також заявив про застосування строків позовної давності в період з 01.09.2019 по 06.04.2020, виключивши із заяви обґрунтування в частині непогодження із сумою розрахованої заборгованості. Просив скасувати заочне рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 22.05.2023 та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвалою суду від 30.08.2024 заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви про перегляд заочного рішення був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд за його відсутності не подав.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду заяви про перегляд заочного рішення були повідомлені належним чином. Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Іванісов В.С. подав заяву про розгляд справи за його відсутності у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні, просив задовольнити заяву про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає розглядові заяви, на підставі наявних у справі матеріалів.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за одночасного існування двох умов: 1) що відповідач не з`явився в судове засідання та не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та 2) відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Представник відповідача у своїй заяві зазначає, що відповідач не була належним чином повідомлена про судове засідання, водночас, матеріали справи (а.с. 22) містять конверт, який був надісланий на адресу реєстрації відповідача ( АДРЕСА_1 ) з відміткою оператора поштового зв`язку від 24.04.2023 «повертається. адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

КЦС ВС дійшов висновку, що довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (постанова від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 (61-185св23).

Щодо заяви представника відповідача про застосування строків позовної давності до заборгованості, яка виникла в період з 01.09.2019 по 06.04.2020, суд зазначає наступне.

Представник відповідача просить застосувати загальну позовну давність тривалістю у три роки (відповідно до вимог ст. 257 КК України), оскільки позов позивачем подано 06.04.2023, а позов містить вимоги про стягнення заборгованості за період з 01.09.2019 по 28.02.2023, а відтак, до вимог за період з 01.09.2019 по 06.04.2020 слід, на думку представника відповідача, застосувати позовну давність.

Водночас, представником відповідача не враховано, що в період з 12.03.2020 по 30.06.2023 в Україні було встановлено карантин постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України було доповнено пунктом 12, згідно з яким під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

З урахуванням того, що строки загальної позовної давності, визначені статтею 257 ЦК України (три роки), було продовжено на час дії карантину (з 12.03.2020 по 30.06.2023), суд не вбачає наявність підстав для застосування позовної давності до заборгованості, яка виникла в період з 01.09.2019 по 06.04.2020.

Також суд бере до уваги, що відповідно до ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Представником відповідача не надано жодних доказів, які б спростовували розрахунок заборгованості, наданий позивачем, заперечували наявність підстав для її нарахування або мали інше істотне значення для вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, а також матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 12, ст. 128, ст. 260, 280-288 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Іванісова Володимира Сергійовича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення у справі № 337/1772/23, про стягнення боргу за послуги централізованого водопостачання залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що, відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген ЗАВГОРОДНІЙ