провадження № 22-з/824/1426/2024
головуючий у суді І інстанції Фінагеєва І.О.
УХВАЛА

18 вересня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Писаної Т.О.,

суддів Приходька К.П., Журби С.О.

розглянувши питання про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 13 серпня 2024 року за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 7 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» про припинення трудових правовідносин, стягнення сум, належних при звільненні, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, витребування трудової книжки,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Київського апеляційного суду від 13 серпня 2024 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 7 лютого 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» про припинення трудових правовідносин, стягнення сум, належних при звільненні, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, витребування трудової книжки задоволено частково.

Припиненено тудові відносини між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством «ТАСКОМБАНК» з 28 травня 2021 року.

Зобов`язано Акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» видати ОСОБА_1 трудову книжку.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» на користь ОСОБА_1 вихідну допомогу у сумі 61 911 (шістдесят одну тисячу девятсот одинадцять) грн 44 коп.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» на користь ОСОБА_1 на підставі ст. 83 КЗпП грошову компенсацію за невикористану відпустку з 22 травня 2019 року по 28 травня 2021 року у сумі 64 428 (шістдесят чотири тисячі чотириста двадцять вісім) грн 16 коп.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28 травня 2021 року по 13 серпня 2024 року у розмірі 805 352 (вісімсот п`ять тисяч триста п`ятдесят дві) грн.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 (десять тисяч) грн.

В задоволенні решти вимог відмовлено.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» на користь ОСОБА_1 судовий збір за розгляд справи в суді першої та апеляційної інстанцій у розмірі 4 255 (чотири тисячі двісті п`ятдесят п`ять) грн.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК`в дохід держави 1 895 (одну тисячу вісімсот дев`яносто п`ять) грн 10 коп. судового збору.

12 вересня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 13 серпня 2024 року.

Заявник просить виправити в постанові Київського апеляційного суду від 13 серпня 2024 року №369/12450/21 арифметичну помилку та змінити на правильне формування в частині: «Стягнути з Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28 травня 2021 року по 13 серпня 2024 року у розмірі 835 552,70(вісімсот тридцять п`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят дві) грн70 коп.»

Заява обґрунтована тим, що ухвалюючи рішення за цією позовною вимогою, в постанові суд зазначив: «Так, відповідно до калькулятора робочих та святкових днів, за період з 28.05.2021 по 13.08.2024 кількість календарних днів складає - 1 174, кількість робочих днів - 800, вихідних - 336, святкових - 54. Отже, згідно із ч. 5 ст. 235 КЗпП середній заробіток за час вимушеного прогулу ОСОБА_1 за період з 28.05.2021 по 13.08.2024 включно складає 805 352 грн (1006,69 грн х 800 робочих днів). Тому з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28.05.2021 по 13.08.2024 включно в сумі 805 352 грн».

Проте суд припустився арифметичної помилки при розрахунку за вказаний період кількості робочих днів, що в свою чергу потягло за собою помилковий розрахунок суми середнього заробітку за вимушений прогул, присудженої до стягнення з відповідача.

При розрахунку суд не врахував положення Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», відповідно до п. 6 ст. 6 якого у період дії воєнного стану не застосовуються норми статей 71, 73 КЗпП України, тому ті дні, які визначені святковими та неробочими, у вказаному періоді відповідно є робочими.

Відповідно до даних калькулятора робочих днів за період з сайту бухгалтерського сервісу «Дебет-Кредит» https://services.dtkt.ua/calculators/workdays, кількість днів за період з 28.05.2021 по 13.08.2024 становить 830 робочих днів, 1174 календарних днів.

Таким чином, правильним арифметичним розрахунком за період з 28.05.2021 по 13.08.2024, в якому було 830 робочих днів, як позивач і вказувала в поясненнях від 08.08.2024, за позовною вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за ч. 5 ст. 235 КЗпП є сума 835 552,70 (1006,69 грн * 830 робочих днів).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер описки, про яку вказує заявник, та що питання про внесення виправлень було ініційовано не судом, а стороною спору, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Вивчивши доводи заяви про виправлення описки та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегія суддів вважає, що наведені в заяві обставини не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Так судом апеляційної інстанції було нараховано середній заробіток саме за 800 робочих днів у період з 28.05.2021 року. Відтак у період до 24.02.2022 року до запровадження умов воєнного стану, враховувались святкові дні.

Заявник у разі незгоди з постановою Київського апеляційного суду від 13 серпня 2024 року мав право подати касаційну скаргу згідно ст.ст. 389-392 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 13 серпня 2024 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба