Справа № 645/3787/24
Провадження № 2-о/645/115/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючий суддя Сілантьєва Е.Є.,

за участю секретаря судових засідань - Ятлової Ю. В.,

за участю:

заявника - ОСОБА_1

представника заінтересованої особи - Гевел Ілони Анатоліївни ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника заінтересованої особи - Харківської міської ради про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна, Харківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, якою просить встановити юридичний факт проживання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви зазначено, що Постановою приватного нотаріуса ХМНО Гібадулової Л.А. від 31.01.2024 заявнику було відмовлено в оформленні спадщини, яка залишилася після смерті померлої матері ОСОБА_8 на 2/3 частки у праві спільної власності у житловому будинку АДРЕСА_1 , яка належала батьку спадкодавця - ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем після смерті якого була його дружина ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і яка спадщину після смерті свого чоловіка прийняла фактично, проживаючи разом з чоловіком, але не оформила своїх прав. Причиною відмови у видачі свідоцтва стала та обставина, що заявником не подано до нотаріусу документів, що підтверджують факт проживання ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (батьки померлої ОСОБА_8 ) за однією адресою на момент смерті власника майна - ОСОБА_7 . Домова книга з приводу зареєстрованих осіб за адресою АДРЕСА_1 у мене відсутня, я не маю іншої можливості надати нотаріусу документи на підтвердження факту проживання ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за однією адресою, окрім як звернутись до суду відповідною заявою про встановлення юридичного факту.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01.07.2024 відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна, Харківська міська рада, ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення та витребувано для залучення до матеріалів справи належним чином посвідченні та документально підтверджені докази.

18.07.2024 від Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Л.А. надійшли посвідченні та документально підтверджені докази.

30.07.2024 надійшло клопотання представника Харківської міської ради І. Гевел про залучення до участі у справі заінтересованих осіб.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30.07.2024 залучено до участі в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна, Харківська міська рада, ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, як заінтересованих осіб ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

17.09.2024 від представникаХарківської міської ради надійшло клопотання про залишення заяви без розгляду, в зв`язку з тим, що в даному випадку існує спір про майнове право на нерухоме майно, який повинен вирішуватися лише в порядку позовного провадження.

ПредставникХарківської міської ради в судовому засіданні підтримала клопотання в повному обсязі, просила його задовольнити.

Заявник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив розглядати справу по суті та зазначив, що його двоюрідний брат, ОСОБА_3 , який також є спадкоємцем, навмисно утримує у себе домову книгу на будинок за адресою: АДРЕСА_1 , бо у них виник спір про спадкування. Відсутність у заявника домової книги робить неможливе оформлення його спадщини на будинок. ОСОБА_3 , на думку заявника, навмисно чинить перешкоди вступу в права спадкоємця на будинок.

Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Л.А. в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Заінтересовані особи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи, або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Окреме провадження - це провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України за №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Звертаючись до суду з вказаною заявою заявник просить встановити встановити юридичний факт проживання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) за адресою: АДРЕСА_1 .

Зі змісту заяви та доданих до неї документів вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дід заявника - ОСОБА_7 , зі слів заявника, спадщину після діда фактично прийняла його баба - ОСОБА_6 , оскільки, як вказує заявник, остання проживала разом зі спадкодавцем, проте не оформила своїх спадкових прав.

В подальшому після смерті баби заявника - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , до нотаріальних органів з заявами про прийняття спадщини звернулися: донька померлої - ОСОБА_8 (донька спадкодавця, мати заявника) та ОСОБА_10 (син спадкодавця). З наданих документів вбачається, що мати заявника свідоцтво про право на спадщину не отримувала.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла мати заявника - ОСОБА_8 , заявник звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері.

Постановою нотаріуса від 31.01.2024 № 15/02-31 заявнику було відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 матері - ОСОБА_8 , а саме на 2/3 частки у праві спільної власності у житловому будинку АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що не надано доказів прийняття спадщини ОСОБА_6 після смерті її чоловіка - ОСОБА_7 .

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , з цього часу розпочався шестимісячний строк для прийняття спадщина для його спадкоємців.

Правовідносини з питань спадкування, на той час, врегульовувались Цивільний кодексом Української PCP (далі - ЦК УРСР) від 18.07.1963 року (введений в дію' з 01.01.1964, втратив чинність з 01.01.2004).

Відповідно до ст.ст. 524, 529, 530 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Змістом ст.ст. 560, 561 ЦК УРСР спадкоємці, закликані до спадкоємства, одержують свідоцтво про право на спадщину в державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям за законом після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини.

При спадкоємстві як за законом, так і за заповітом свідоцтво може бути видане і раніше закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, якщо в державній нотаріальній конторі є дані про те, що, крім осіб, що заявили про видачу свідоцтва, інших спадкоємців немає.

Перелік категорій справ, які розглядаються в порядку окремого провадження визначені ч. 2ст. 293 ЦПК України. Ст.315ЦПК України закріплено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які розглядаються судом. Справи про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини до цього переліку не входять.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження по справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту проживання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні зазначає, що встановлення факту проживання необхідно заявнику для вирішення питання про прийняття спадщини, що складається з приватного будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявник також зазначив, що на час звернення до суду у нього та зацікавленої особи, ОСОБА_3 , виник спір щодо права спадкування на будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене вище вбачається, що виникнення права на спадкування заявника обумовлене його правовим статусом спадкоємця .

Таким чином, суд приходить до висновку, що спір про право заявника, як спадкоємця повинен вирішуватись у порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суд залишає без розгляду заяву, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Враховуючи, що з поданої заяви вбачається спір про право, який належить вирішувати у порядку позовного провадження, тому заяву необхідно залишити без розгляду та роз`яснити заявнику, що він має право звернутися до суду із позовом у порядку позовного провадження до Дзержинського районного суду м. Харкова, за місцем перебування майна.

Керуючись ст. ст. 294, 315, 258-259, 260 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника заінтересованої особи - Харківської міської ради - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна, Харківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на звернення до суду в порядку позовного провадження до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст виготовлено 17.09.2024 року.

Головуючий суддя -