Справа № 288/3380/23
Провадження № 2/288/130/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_3 .

До дня смерті баба позивача ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . На день смерті за даною адресою постійно проживав без реєстрації внук померлої, позивач по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Господарюючи в будинку де позивач проживав з бабою, він випадково знайшов заповіт, посвідчений 16.11.2016 року секретарем Харліївської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, яким належну бабі на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 348354, земельну ділянку вона заповіла позивачу.

Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, 27.11.2023 року позивачу було відмовлено у зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини.

До листопада 2023 року позивач не був повідомлений та не знав про наявність заповіту на його ім`я і тому не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Крім того, позивач вважав, що прийняв спадщину після смерті баби ОСОБА_3 , так як проживав разом з нею на час її смерті.

Таким чином, позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Згідно повідомлення нотаріуса інший спадкоємець за заповітом, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 є її дочка ОСОБА_1 .

Позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати покладає на себе.

Позивач в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив справу розглядати без його участі.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала, не заперечувала щодо їх задоволення.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, вислухавши відповідача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 11 січня 2023 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 48 /а.с. 6/.

Відповідно до довідки № 16 від 23 січня 2023 року, виданої Андрушківською сільською радою Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка села Харліївка, Попільнянського району, Житомирської області, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 . На момент її смерті за вищевказаною адресою постійно проживав без реєстрації: внук померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с. 7/.

Згідно Заповіту посвідченого 16 листопада 2016 року секретарем Харліївської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заповіла належну їй земельну ділянку площею 0,4780 га, цільове призначення якої - для ведення особистого селянського господарства, своєму онуку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Заповіт зареєстрована в реєстрі за № 23 /а.с. 8/.

Як вбачається з повідомлення № 326/01-16 від 27 листопада 2023 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_2 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як строк для прийняття спадщини закінчився 08 травня 2021 року. Крім того, згідно матеріалів спадкової справи, спадкоємцем який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , є дочка померлої ОСОБА_1 /а.с. 9/.

Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 348354, виданого 30 березня 2012 року, ОСОБА_3 на підставі рішення від 22 червня 2011 року, 8 сесія 6 скликання Харліївської сільської ради, є власником земельної ділянки площею 0,4780 га, яка розташована за адресою: Житомирська область, Житомирський район, село Харліївка /а.с. 10/.

Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 23 листопада 2023 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі знайдено інформацію про спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , номер Спадкової справи у нотаріуса 54/2021 /а.с. 11/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він не був обізнаний про існування вищевказаного заповіту, складеного спадкодавицею на його користь.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, та враховуючи, те що відповідач визнала позов у повному обсязі, тому є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_2 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 .

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив судові витрати віднести на його рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник