233 Справа № 233/4148/24
У Х В А Л А

про скасування судового наказу

20 вересня 2024 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартишева Т. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про стягнення заборгованості за оплату послуг з постачання теплової енергії,

В С Т А Н О В И В:

18 вересня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 08 серпня 2024 року, виданого Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області, яким з ОСОБА_1 на користь Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» стягнуто заборгованість за надані послуги з теплопостачання в сумі 10717,89 грн. за період з 01.10.2021 по 31.05.2024; абонентську заборгованість за період з 01.10.2021 по 31.05.2024 у сумі 424,42 грн; судовий збір в розмірі 242,24 грн.

В обґрунтування своєї заяви боржник ОСОБА_1 зазначає, що вимоги стягувача у повній мірі та належним чином не обґрунтовані. У відповідності до ч.2 ст.8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець комунальної послуги зобов`язаний: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; у разі укладення колективного договору або договору про надання комунальних послуг з колективним споживачем інформувати управителя, уповноважений орган управління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, правління житлово-будівельного кооперативу, з якими укладено відповідний договір, про вихід з ладу, необхідність ремонту, зняття з абонентського обліку вузлів комерційного обліку, а також про настання терміну їх повірки. В свою чергу, згідно ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право: одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; без додаткової оплати одержувати від виконавця житлово-комунальних послуг інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна); на усунення протягом строку, встановленого договорами про надання житлово-комунальних послуг або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг; на зменшення у встановленому законодавством порядку розміру плати за житлово-комунальні послуги у разі їх ненадання, надання не в повному обсязі або зниження їхньої якості; на неоплату вартості комунальних послуг (крім постачання теплової енергії) у разі їх невикористання (за відсутності приладів обліку) за період тимчасової відсутності в житловому приміщенні (іншому об`єкті нерухомого майна) споживача та інших осіб понад 30 календарних днів, за умови документального підтвердження відповідно до умов договорів про надання комунальних послуг. Такому праву прямо відповідає визначений у Законі України «Про житлово-комунальні послуги» обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Таким чином, під час розгляду справи про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги визначальним є встановлення факту надання обслуговуючою організацією (позивачем) житлово-комунальних послуг особам, які є їх споживачами (відповідачу, відповідачам), та правильність нарахування заборгованості за житлово-комунальні послуги, згідно з існуючими тарифами та перевірка не тільки розрахунку заборгованості, а й доказів надання комунальних послуг. Натомість наданий стягувачем розрахунок заборгованості як форма процесуального доказу повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони, яка його складає самостійно. За наведених обставин даний розрахунок може бути належним доказом виключно у разі якщо кожне відображене у ньому значення підтверджено та доведено стягувачем в ході розгляду справи із відображенням зокрема складової тарифу, чого фактично зроблено не було. Вважає, що зазначений судовий наказ по справі №233/4148/24 підлягає скасуванню. Просить скасувати судовий наказ Костянтинівського міськрайонного суду №233/4148/24 від 08 серпня 2024 року.

З матеріалів справи вбачається, що 22 липня 2024 року до суду надійшла заява Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з теплопостачання за адресою: АДРЕСА_1 .

08 серпня 2024 року Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» заборгованості за надані послуги з теплопостачання в сумі 10717,89 грн. за період з 01.10.2021 по 31.05.2024, абонентської заборгованість за період з 01.10.2021 до 31.05.2024 у сумі 424,42 грн, судового збору у розмірі 242,24 грн.

Боржник ОСОБА_1 зазначила про безпідставність вимог стягувача, наводячи посилання на обставини та докази, які на її думку свідчать про необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ст. 171 ЦПК України, заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу. Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. Суд повертає заяву про скасування судового наказу боржнику також встановивши, що заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, оскільки вимога заявника та висловлені в заяві доводи щодо скасування вказаного судового наказу свідчать про наявність спору щодо стягнення заборгованості, вважаю за необхідне заяву ОСОБА_1 задовольнити та скасувати судовий наказ, роз`яснивши стягувачу, що він в силу ч. 3 ст. 171 ЦПК України має право звернутися до суду з тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. 171 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про стягнення заборгованості за оплату послуг з постачання теплової енергії задовольнити.

Судовий наказ № 233/4148/24 від 08 серпня 2024 року, виданий Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області у справі за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату послуг з постачання теплової енергії скасувати.

Роз`яснити стягувачу, що він має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :