про залишення позовної заяви без руху
13 вересня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Рибалко Н.І. ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Великанова Микити Олександровича до Запорізької міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Шведова Оксана Сергіївна про визнання права власності в порядку спадкування,
09.09.2024 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Великанова Микити Олександровича до Запорізької міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Шведова Оксана Сергіївна про визнання права власності в порядку спадкування.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу було розподілено та передано судді Рибалко Н.І.
Перевіривши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позов необхідно залишити без руху з наступних підстав.
Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Так, в порушення вищезазначених норм в позовній заяві не міститься місце проживання або перебування позивача.
Згідно з вимогами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Така ж позиція зазначена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», згідно якої у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.
Позивачем зазначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, однак докази, що підтверджують ці обставини у позові не зазначені.
Щодо вимог про визнання права на 1/2 частки квартири за договором купівлі-продажу від 17.04.1998 року покупцем якої є ОСОБА_3 . Позивач посилається на рішення суду від 17.12.2004 року у справі № 2-4875/04, однак копія є неналежної якості та встановити ці факти неможливо.
Крім того, в заповіті зазначені також інші спадкоємці ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , проте в позові дані особи не зазначені. Відтак, не визначено правове положення спадкоємців, в тому числі і тих, що відмовилися від прийняття спадщини.
Щодо позовної вимоги про визнання її права власності на корпоративні права ПП „МАРГОДЕНТ у розмірі 100% суд зазначає наступне.
Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.
Так, у постанові від 15.07.2021 р. у справі № 909/863/19 Верховний Суд дійшов висновку, що корпоративні права не є об`єктом права власності та не можуть переходити у власність. Об`єктом права власності є частка у статутному капіталі товариства.
Розмір статутного капіталу товариства складається з номінальної вартості часток його учасників, виражених у національній валюті України. Розмір частки учасника товариства у статутному капіталі товариства може додатково визначатися у відсотках. Розмір частки учасника товариства у відсотках повинен відповідати співвідношенню номінальної вартості його частки та статутного капіталу товариства (частини перша та друга Закону України від 06 лютого 2018 року № 2275-VIIІ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»; далі - Закон № 2275-VIIІ).
Однак, позивач заявляючи вимогу про визнання за нею переважного права власності на корпоративні права, не зазначила у позовних вимогах розмір частки у статутному капіталі ПП „МАРГОДЕНТ, який вона простить визнати за нею.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Стаття 187 ЦПК України, регламентує дії суду перед відкриттям провадження у справі, а саме, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви, її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення, шляхом: надання суду оновленої позовної заяви у відповідності до вимог ст. 175 ЦПК України із зазначенням місця проживання або перебування позивача, визначенням правового положення спадкоємців, викладенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини; із уточнення позовної вимоги про визнання права власності на корпоративні права.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Великанова Микити Олександровича до Запорізької міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Шведова Оксана Сергіївна про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.
Надати позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків у вказаний строк, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.
У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Рибалко