Провадження №2-о/760/423/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

30 травня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Орган опіки та піклування Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Даниленко В.В. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із заявою, заінтересовані особи - Орган опіки та піклування Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , в якій просить визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним, встановити над ним опіку, призначити ОСОБА_4 опікуном над ОСОБА_3 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 травня 2024 року для розгляду зазначеної заяви визначено суддю Аксьонову Н.М.

Вивченням матеріалів поданої заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення до суду встановлено таке.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.293 ЦПК України , окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи (п.1).

Згідно частин 3,4 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У заяві заявник зазначає, що ОСОБА_3 є рідним дядьком дружини заявника ОСОБА_2 . ОСОБА_3 проживає в родині заявника за адресою: АДРЕСА_1 . Заявник вже тривалий час здійснює догляд за ним, піклується про його стан та забезпечення. Дружина заявника працює за межами міста Києва та виїжджає у відрядження, вона не може піклуватись про свого дядька. Заявник на обліку в психоневрологічних та наркологічних закладах не перебуває, до кримінальної відповідальності не притягувався, не знятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. Офіційно працевлаштований. Умови проживання заявника сприятливі та відповідаю потребам всім членам родини, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, заявником не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини та не додано їх до заяви.

Відповідно до ч.1 ст.295 ЦПК України заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, у тому числі неповнолітньої особи, чи визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу.

У порушення вищезазначених вимог, доказів на підтвердження місця проживання ОСОБА_3 заявником не надано.

Крім того, згідно з ч.3 ст.296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Як зазначає заявник, ОСОБА_3 , якого він просить визнати недієздатним та встановити над ним опіку, є рідним дядьком його дружини.

При цьому Сімейний та Цивільний кодекс України не містить визначення поняття «близькі родичі» та не надає чіткого розуміння хто може бути близьким родичем, чи взагалі родичем в цілому.

Разом з тим, відповідно до ст.1 Сімейного кодексу України, даний кодекс визначає засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів.

В пункті 4 ст.2 СК України вказано, що даний кодекс не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням.

При цьому в п.п.1-3 ст.2 СК України зазначено, що кодекс регулює як майнові так і не майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком; між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому.

Згідно з п.4 ст.167 Сімейного кодексу України якщо дитина не може бути передана другому з батьків, переважне право перед іншими особами на передання їм дитини мають, за їхньою заявою, баба та дід, повнолітні брати та сестри, інші родичі дитини, мачуха, вітчим.

Отже, виходячи з вище зазначеного, можливо зробити висновок, що за Сімейним кодексом України членами сім`ї можуть бути - чоловік, дружина, батько, мати, син, дочка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник. Близькі родичі за Сімейним кодексом України - вітчим, мачуха, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка.

Цивільний кодекс України як і Сімейний кодекс, не мають певного тлумачення поняття близьких родичів. При цьому, при аналізі самого кодексу стає зрозумілим і можливо зробити певний висновок з ст.1261-1265 Цивільного кодексу України.

Так за Цивільним кодексом України членами сім`ї можуть бути - чоловік, дружина, батько, мати, син, дочка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба,рідні тітка, рідний дядько, усиновлювач чи усиновлений, особи які проживали разом не менше п`яти років.

Близькі родичі за Цивільним кодексом України - племінники та племінниці (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба), діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки), діти двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри) та утриманці.

Враховуючи вищезазначене, доказів того, що заявник є близьким родичем особи, яку він просить визнати недієздатною, до заяви не надано.

Також частиною 3 статті 297 ЦПК України визначено, що у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

У порушення вищевказаних вимог у заяві не викладені обставини, які б свідчили про хронічний, стійкий психічний розлад ОСОБА_3 , внаслідок чого він не здатен усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин заява повинна бути залишена без руху, а заявнику наданий строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 315, 317, 318 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Орган опіки та піклування Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна - залишити без руху.

Надати заявнику строк у п`ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова