У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення грошових коштів,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася із зазначеним позовом до суду.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Справа підсудна Подільському районному суду м. Києва.

Підстав, передбачених ст.185 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, її повернення, а також для відмови у відкритті провадження у справі згідно ст.186 ЦПК України, не вбачається.

У відповідності до ст. 274 ЦПК України дана справа не належить до категорії справ, які не можуть бути розглянуті судом в порядку спрощеного позовного провадження, а згідно з п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України відноситься до малозначних справ.

За таких обставин, дану справу слід призначити до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Одночасно із подання позову позивачем подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору, суд виходить із наступного.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст.136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з роз`ясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наведеними у п. 29 постанови Пленуму№ 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Крім того, як роз`яснено у п.1 вказаній постанові, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку. Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

При вирішенні клопотання судом також приймається до уваги рішення ЄСПЛ від 26.07.2005 у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», у яких ЄСПЛ зазначив, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлена у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст.7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем пред`явлено позовні вимоги до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Таким чином, враховуючи те, що позовні вимоги є вимогами майнового характеру, при зверненні із даним позовом до суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ціни позову визначеної у позовній заяві, яка становить 193 190,40 грн., один відсоток від вказаної суми становить 1 931,90 грн.

Відповідно до п.1 ч. 1 та ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати у випадку, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як вбачається із доданої до позовної заяви довідки про доходи №4510 1550 5205 9523 від 22.08.2024, ОСОБА_1 у період з 01.03.2024 по 31.08.2024 було нараховано пенсію за віком в загальному розмірі 17 880,00 грн.

Отже, розмір судового збору, який підлягає до сплати позивачем при зверненні до суду із даним позовом, значно перевищує її дохід і буде надмірним фінансовим тягарем для неї.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача та звільнити її від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 84, 175 - 177, 187 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення грошових коштів.

Розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити у справі судове засідання для розгляду справи по суті на 05 листопада

2024 року об 11 год. 00 хв. в приміщенні Подільського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Хорива, 21, каб. 209).

Викликати у судове засідання учасників справи.

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання вищевказаної позовної заяви.

Копії ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи, а відповідачу, крім того, надіслати копію позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач також має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України https://pd.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО.О. Ковбасюк