УХВАЛА

14 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 757/2432/23

провадження № 61-8006ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Фонду державного майна України, Управління житловими будинками Управління справами Верховної Ради України про визнання приміщень такими,

що належать до спільної сумісної власності власників квартир, та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Фонду державного майна України, Управління житловими будинками Управління справами Верховної Ради України, у якому просив:

виключити з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо державного майна приміщень у будинку АДРЕСА_1 :

НОМЕР_1 з реєстраційним номером 000, НОМЕР_2 з реєстраційним номером 000, НОМЕР_3 з реєстраційним номером 000;

- визнати приміщення № НОМЕР_1 , НОМЕР_2, НОМЕР_3 такими, що належать до спільної сумісної власності власників квартир будинку АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Управління житловими будинками Управління справами Верховної Ради України забезпечити вільний доступ мешканців будинку до допоміжних приміщень.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28 серпня 2023 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 30 квітня

2024 року, відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову.

30 травня 2024 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, звернувся

до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду

від 30 квітня 2024 року, в якій заявник, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду

від 30 квітня 2024 року і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Ухвалою Верховного Суду від 19 червня 2024 року касаційну скаргу залишено

без руху та запропоновано заявнику направити на адресу Верховного Суду уточнену редакцію касаційної скарги разом з її копіями відповідно до кількості учасників справи, у якій чітко зазначити підстави касаційного оскарження, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, та надати докази сплати судового збору у розмірі 6 441,60 грн за подачу касаційної скарги.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 19 червня 2024 року заявник надіслав на адресу Верховного Суду уточнену редакцію касаційної скарги разом

з її копіями відповідно до кількості учасників справи та докази сплати судового збору за подачу касаційної скарги.

Таким чином недоліки касаційної скарги заявником усунуто.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання,

суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв

чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В уточненій редакції касаційної скарги заявник як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, зокрема зазначає, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 922/1406/21, від 19 грудня 2019 року у справі № 520/11429/17 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 598/175/15-ц (провадження № 14-363цс19).

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Частиною першою статті 402 ЦПК України передбачено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 402, 436 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у цій справі.

Витребувати з Печерського районного суду міста Києва цивільну справу

№ 757/2432/23 за позовомОСОБА_1 до Фонду державного майна України, Управління житловими будинками Управління справами Верховної Ради України про визнання приміщень такими, що належать до спільної сумісної власності власників квартир, та зобов`язання вчинити дії.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська