"17" вересня 2024 р.
Справа №642/42/24
Провадження № 2/642/600/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року Ленінський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Грінчук О.П.,

за участі секретаря Шрамко Н.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин,

встановив:

До Ленінського районного суду м. Харкова з Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява для розгляду за підсудністю, в якій позивач, ОСОБА_3 , просила встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , є рідними сестрами.

В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її рідна сестра ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_4 залишила заповіт від 25.09.2002, відповідно до якого все своє майно заповіла ОСОБА_3 . 08.07.2023 ОСОБА_3 звернулася до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим Другою Харківською державною нотаріальною конторою 25.09.2002, за реєстровим №3/1279, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 рідної сестри ОСОБА_4 , однак постановою Другої Харківської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки не було підтверджено у повному обсязі родинних відносин зі спадкодавцем ОСОБА_4 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 27.02.2024 справу прийнято до свого провадження в порядку загального позовного провадження.

26.03.2024 до суду надійшов відзив на позов, в якому представник відповідача проти позову заперечувала з тих підстав, що позивачем обрано невірний спосіб захисту, оскільки чинним законодавством не передбачено необхідності наявності та доведеності родинних відносин між спадкодавцем і спадкоємцем, якщо спадкування відбувається на підставі саме заповіту, який у даній справі наявний. Крім того, представник вказала, що Харківська міська рада жодним чином не порушує права позивача, не перешкоджає їй у поданні заяв до нотаріальних органів для прийняття спадщини. При цьому, представник вказала, що відсутні підстави для подання заяви про визнання спадщини відумерлою, оскільки позивач згідно норм чинного законодавства, є такою, що прийняла спадщину. На підставі викладеного, просила відмовити в задоволенні позову.

Копія відзиву на позов, відправленого представником відповідача, отримано позивачем, однак, відповіді на відзив не надано.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 16.07.2024 підготовче провадження у даній цивільній справі закрито. Справу призначено до розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату і час розгляду повідомлялась своєчасно і належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав і просив його задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечувала з підстав, зазначених у відзиві на позов.

Представник 3-ї надав суду заяву, в якій просив розглядати справу у відсутності представника.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази, наявні в матеріалах справи, та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 . (а.с. 20)

Померлій на праві власності належала квартира за адресою АДРЕСА_2 . (а.с. 9)

Після смерті ОСОБА_4 відкрита спадкова справа №156/2022, зареєстрована в Спадковому реєстрі 20.07.2022 за №69488925.

За час життя, а саме 25.09.2002 ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Гончаренко Л.А. за №3-1279, згідно якого ОСОБА_4 у випадку своєї смерті все належне їй майно заповіла ОСОБА_3 . (а.с. 8)

Після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулась до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , на підставі заповіту №3-1279 від 25.09.2002.

Постановою державного нотаріуса Другої ХМДНК Радкевич К.В. від 08.07.2023 у видачі ОСОБА_3 , свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , на підставі заповіту №3-1279 від 25.09.2002, відмовлено, у зв`язку з тим, що не підтверджено родинних зв`язків між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с 6-7)

Також із вказаної постанови вбачається, що строки на подання заяви про прийняття спадщини позивачем не пропущено, інші спадкоємці після смерті ОСОБА_4 відсутні, інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від спадщини не надходило, заповіт є чинним.

В силу ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 1217 ЦПК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У даному випадку спадкоємці за законом відсутні, а спадкування здійснюється на підставі заповіту №3-1279, посвідченого державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Гончаренко Л.А. 25.09.2002, який є чинним.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. (ч.1 ст. 1233 ЦК України)

Положеннями ч.1 ст. 1235 ЦК України визначено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Як вбачається з постанови державного нотаріуса Другої ХМДНК Радкевич К.В. від 08.07.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, підставою для відмови ОСОБА_3 у видачі їй свідоцтва про право на спадщину на підставі заповіту №3-1279 від 25.09.2022 після смерті ОСОБА_4 стало не підтвердження заявником родинних відносин між ними, що суперечить ч.1 ст. 1235 ЦК України, яка визначає право спадкодавця на визначення в заповіті будь-кого із спадкоємців, незалежно від родинних відносин між ними.

При цьому, нотаріусом в постанові роз`яснено заявнику право на оскарження постанови нотаріуса протягом строку, визначеного ст. 257 ЦК України.

Частиною другою статті 16 ЦК України передбачені способи захисту цивільних прав та інтересів.

Визначаючи належність обраного позивачем способу захисту, слід оцінювати його ефективність для захисту того права чи інтересу, за захистом якого позивач звернувся до суду. Вимога про захист цивільного права або інтересу має відповідати змісту цього права чи інтересу, характеру його порушення, оспорювання або невизнання і повинна забезпечувати поновлення права чи інтересу, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати отримання відповідного відшкодування (пункти 69 та 70 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 331/6927/16-ц).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 травня 2020 року у справі №750/3917/17 (провадження № 14-24цс20) вказано, що «особа, якій належить порушене право, може скористатися не будь-яким на свій розсуд, а певним способом захисту такого свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини, або договором.

Обраний позивачем спосіб захисту цивільного права, має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Якщо таке право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові.

Так, у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 лютого 2021 року в справі № 754/5841/17 (провадження № 61-17966св19) зазначено, що якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню.

Право визначення способу захисту порушеного покладено на позивача, суд не вправі втручатися у визначення позивачем способу захисту порушеного.

Підсумовуючи викладене, суд вважає за доцільне зазначити, що позивачем ОСОБА_3 обрано невірний спосіб захисту, враховуючи обставини справи, причину відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, а також норми чинного законодавства щодо спадкування за заповітом, наявність родинних відносин для чого не має значення.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку із невірно обраним способом захисту.

Оскільки в позові відмовлено, згідно ст. 141 ЦПК України, судові витрати залишаються за позивачем.

Керуючись статтями 2, 4, 10, 12, 13, 33, 48, 51, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 16, 1216, 1223, 1235, 1268 ЦК України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні позову ОСОБА_3 до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин - відмовити.

Судові витрати зі сплати судового збору залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова, шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складно 17.09.2024.

Відомості про сторін:

Позивач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач Харківська міська рада, , адреса місцезнаходження: м. Харків, м-н Конституції, 7;

Третя особа - Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, , адреса місцезнаходження: м. Харків, вул. Озерянська, 6.

Головуючий: