печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2024 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Матійчук Г.О.

секретар судового засідання Музика В. П.

справа №757/29545/14-ц

учасники справи:

позивач: Публічне акціонерне товариство «ВТБ БАНК» в особі процесуального правонаступника Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК»

відповідач: ОСОБА_1 в особі правонаступника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 як правонаступника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року у цивільній справі №757/29545/14-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, -

представник відповідача - адвокат Прибильський В.Г.

представник позивача - адвокат Сапсай А.П.

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебувала зазначена справа.

Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року позов Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення - задоволено частково; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК» заборгованість у розмірі 5 832 357, 86 грн шляхом звернення стягнення на заставлене відповідно до Іпотечного договору №101.8-01/154 від 09.09.2011 року нерухоме майно - квартиру, загальною площею 59, 80 кв. м., житловою площею 39, 30 кв. м., що складається з двох жилих кімнат, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» та встановити початкову ціну предмету іпотеки на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій; в задоволенні решти вимог позову - відмовлено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК» судовий збір в розмірі 3 654 грн.

09.10.2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_2 як правонаступника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року у цивільній справі №757/29545/14-ц. Вказана заява обґрунтована тим, що відповідач ОСОБА_1 не отримував жодного процесуального рішення по суті цієї справи, при ухваленні заочного рішення Печерським районним судом м. Києва не було дотримано норм процесуального законодавства щодо належного способу повідомлення відповідача про розгляд цивільної справи, а саме: шляхом повідомлення про розгляд справи через оголошення у пресі. Також вказує, що оскільки правовідносини які виникли між ПАТ «ВТБ Банк» та ОСОБА_1 розповсюджуються на права спадкоємців, рішення Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року в цивільній справі №757/29545/14-ц впливає на права ОСОБА_2 та вона є правонаступником відповідача по справі, ОСОБА_1 , то у ОСОБА_2 наявне право на оскарження заочного рішення від 15.09.2016 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.10.2023 року для розгляду вказаної справи визначено суддю Матійчук Г. О.

10.10.2023 року, 16.11.2023 року, 16.01.2024 року, 25.03.2024 року суддею були направлені запити до відділу організаційного забезпечення з розгляду цивільних та адміністративних справ Печерського районного суду м. Києва для передачі судді матеріалів цивільної справи №757/29545/14-ц.

29.05.2024 року матеріали цивільної справи №757/29545/14-ц були передані судді.

Представник відповідача - адвокат Прибильський В. Г. у судовому засіданні надав пояснення, заяву про перегляд заочного рішення підтримав та просив задовольнити.

Представник позивача - адвокат Сапсай А. П. у судовому засіданні надав пояснення, проти задоволення заяви заперечував з підстав, викладених у запереченнях.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи та заяви про перегляд заочного рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 4 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач не отримував копію заочного рішення у справі.

Оцінивши причини пропуску процесуального строку, зазначені відповідачем, суд вважає їх поважними, та вважає за необхідне поновити відповідачу ОСОБА_4 строк звернення до суду з цією заявою.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПКУкраїни заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Статтею 285 ЦПК Українипередбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто в цій частині зазначеної статті закріплено юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

При цьому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов`язковим є наявність всіх підстав одночасно, таким чином для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Подаючи вказану заяву, відповідач посилається на те, що відповідач не зміг надати свої пояснення щодо позову, оскільки не отримував жодних документів по вказаній справі.

Однак, дане твердження не відповідає дійсності та спростовується матеріалами справи, оскільки відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, за останнім відомим місцем реєстрації, телеграмою та через оголошення пресі.

Так, судом на адресу відповідача були направлені судові повістки про виклик на судові засідання на 12.03.2015 року, 10.04.2015 року, 20.05.2015 року, 15.06.2015 року, 13.07.2015 року, 21.08.2015 року, 03.11.2015 року, 08.12.2015 року, 20.07.2016 року.

Крім того, в матеріалах справи наявна телеграма про виклик ОСОБА_1 до суду на 05.08.2016 року.

Також, в матеріалах справи наявна Газета «Урядовий Кур`єр», де чітко встановлено, що ОСОБА_1 викликався через оголошення у пресі на 15.09.2016 року о 09-00 год. для розгляду справи за позовом Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, суддя Писанець В. А.

Таким чином, перевіряючи доводи представника відповідача щодо неповідомлення відповідача, суд зазначає, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи, що підтверджується матеріалами справи, в тому числі Газетою «Урядовий Кур`єр», випуск №154 (5774) від 17.08.2016 року.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути безумовною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Посилання представника відповідача на неврахування судом істотних обставин не підтверджено жодними доказами.

Так, відповідач в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення рішення від 15.09.2016 року.

З огляду на зазначене вище суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 128, 260, 284-288, 352-355, 15.5) Перехідних положень ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 як правонаступника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2016 року у цивільній справі №757/29545/14-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О. Матійчук