УХВАЛА

09 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 753/11277/22

провадження № 61-11821ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Олійник А. С.,

Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна, ОСОБА_2 , про скасування акта про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (далі - ПАТ «Ощадбанк»), Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко О. В., ОСОБА_2 , про скасування акту про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 29 вересня

2023 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року, у задоволенні позову відмовлено.

Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, керувався тим, що оскільки заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, а тому судом не можуть бути розглянуті. Відповідачами

у цій справі мали виступати: Дарницький РВДВС у м. Києві, ПАТ «Ощадбанк», а також ДП «Сетам», як продавець майна та організатор торгів, однак, останній до участі у розгляді справи позивачем не залучений.

Щодо позовної вимоги про визнання недійсним свідоцтва про право власності, виданого нотаріусом на підтвердження права власності переможця аукціону, суд вважав, що це не є належним способом захисту права позивача.

Відмовляючи в частині позовної вимоги про скасування запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання права власності на квартиру, суд вважав, що ці вимоги є похідними вимогам про визнання недійсним та скасування акта про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, у задоволенні якої судом відмовлено.

21 серпня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направила до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Також заявник просить суд касаційної інстанції поновити строк на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

У частині першій статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання заявника підлягає задоволенню, оскільки копію повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року заявник не отримала. 12 липня 2024 року вона звернулася до суду із клопотанням, у якому просила суд повідомити її чи направлялась постанова рекомендованим листом з повідомленням про вручення, на яке вона отримала відповідь від апеляційного суду про те, що відповідно до наявної в автоматизованій системі документообігу суду інформації, відомості про направлення копії постанови Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у справі № 753/11277/22 на поштову адресу заявника відсутні.

Повний текст постанови Київського апеляційного суду від 30 травня

2024 року ОСОБА_1 отримала в приміщенні суду 23 липня 2024 року, що підтверджується копією розписки, тобто протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного тексту судового рішення.

Згідно із частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною першою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставою касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, а саме суди

постановили оскаржувані рішення без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 19 лютого 2020 року у справі

№ 755/9215/15-ц, від 03 квітня 2019 року у справі № 755/5072/17,

від 04 липня 2018 року у справі № 1421/5229/12-ц, від 05 червня 2019 року у справі № 911/100/18.

Крім цього, заявник у касаційній скарзі просить зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги до 3 000 грн.

В обґрунтування клопотання зазначила, що єдиним джерелом доходу заявника є пенсія, розмір якої підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2023 року по 2 квартал 2024 року. Заявник вказує, що розмір судового збору перевищує 5%

її річного доходу, на підтвердження надає довідку про доходи

№ 770711 за період з 01 лютого 2024 року по 31 липня

2024 року. Крім цього, зазначає, що її матеріальне становище погіршилось через онкохворого чоловіка, якому двічі на рік необхідно проводити медичне обстеження, на підтвердження вказаного надала виписний епікріз національного військо-медичного клінічного центру «головний військовий клінічний госпіталь» від 26 жовтня 2021 року, довідку щодо гістологічного дослідження від 28 травня 2021 року № 13520-13529 та направлення на здійснення аналізів.

Згідно пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи майновий стан позивача, предмет позову, докази надані на підтвердження обставин, зазначених нею у заяві щодо майнового стану, захворювання її чоловіка, з метою уникнення перешкоджанню у доступі до правосуддя, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання заявника про зменшення розміру судового збору.

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у визначений законом строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої

статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд дійшов висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження

рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва

від 29 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду

від 30 травня 2024 року.

Витребувати з Дарницького районного суду м. Києва з цивільну справу

№ 753/11277/22 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна, ОСОБА_2 , про скасування акта про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності.

Задовольнити клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги.

Зменшити розмір судового збору, який необхідно сплатити за подання касаційної скарги, до 3 000, 00 грн.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

А. С. Олійник

І. М. Фаловська