З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 вересня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Сидоренко І.О.
секретаря судового засідання Зубкова В.В.,
розглянувши у судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна, -
В судове засідання позивач та її представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, проте направили на адресу суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, в яких заявлені позовні вимоги підтримали, просили задовольнити їх у повному обсязі.
В судове засідання представник відповідача Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиціїв судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у зв`язку з чим суд, відповідно до ст. 280 ЦПК України, дійшов до висновку про можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всіфактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна, підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 18 липня 2002 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Слов`янського міського управління юстиції, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Слов`янськ Донецької області, її батьком є ОСОБА_2 .
Згідно зі Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 21 березня 2023 року Слов`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Слов`янськ Краматорського району Донецької області, про що зроблено відповідний актовий запис № 784.
У зв`язку з його смертю відкрилась спадщина та в Спадковий реєстр внесено реєстраційний запис № 70621400.
Як зазначено у Витягу Актуальної інформації про державну реєстрацію обтяжень, 04.04.2018 року до автоматизованої системи виконавчого провадження внесено запис про обтяження: 25589890, а також винесено Постанову про арешт майна (нерухомого) боржника 55456316, видану 04.01.2018 року Слов`янським міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Донецькій області.
Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
За положеннями Загальної декларації прав людини, кожна людина має право володіти майном як одноособово, та і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.
Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Згідно зі ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, здійснення права власності полягає у володінні, користуванні, розпорядженні своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:
1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;
2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;
3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;
4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;
5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;
6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;
7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;
8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;
9) підстави, передбачені пунктом 1-2 та підпунктом 2 пункту 10-4 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону;
10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності".
У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Статтею 391 Цивільного кодексу України передбачено право власника майна на право вимоги щодо усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Пунктом тринадцятим Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року визначено, що при розгляді справ судам належить звертати увагу на те, чи додержані відповідною службовою особою вимоги закону про опис та арешт майна, зокрема, чи перелічено в акті опису інше майно, у тому числі те, що знаходиться у спільній власності боржника з іншими особами, яке не описувалось, а також чи не описано те майно, на яке стягнення не може бути звернене за виконавчими документами або може бути звернене лише в передбачених законодавством випадках.
Як зазначив Верховний Суд України в своїй постанові від 15 травня 2013 року у справі № 6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.
Зважаючи на викладене, беручи до уваги те, що виконавчі провадження щодо померлого ОСОБА_2 на даний час відсутні, позивач є його спадкоємицею майна, має намір прийняти спадщину, а накладений раніше арешт на все належне ОСОБА_2 майно порушує право позивача на вільне володіння, розпорядження та користування своїм майном, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог та вважає за необхідне задовольнити їх у повному обсязі.
Керуючись статтями 181, 316, 317, 328, 334, 640, 655 Цивільного кодексу України, статтею 34 Закону України «Про дорожній рух», статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження», постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року, ст.ст. 10, 12, 13, 76, 81, 89, 200, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Слов`янського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна задовольнити.
Повний текст рішення виготовлений 06 вересня 2024 року.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу
Суддя Слов`янського
міськрайонного суду І.О. Сидоренко