Справа № 309/3755/24
Провадження № 2/309/973/24
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

05 серпня 2024 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Волощук О. Я. вивчивши позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вивчивши позов та додані до нього позовні матеріали, суд вважає, що позов слід залишити без руху з наступних підстав.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Учасники справи зобов`язані діяти в межах відповідних судових процедур. Зазначені процедури спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом особи на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Підсудність це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність (юрисдикція) - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Статтею 28 ЦПК України визначено вичерпний перелік справ, які віднесені до альтернативної підсудності, тобто за вибором позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

В обґрунтування подання позовної заяви до Хустського районного суду позивачкою зазначено, що остання проживає разом із неповнолітньою донькою ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджує договором позички житлового приміщення.

Однак, позивачкою не надано суду доказів факту реєстрації нею місця проживання чи перебування за вказаною адресою у встановленому законом порядку та не надано доказів, які б підтверджували факт утримання позивачкою неповнолітньої доньки, що у свою чергу позбавляє суд можливості перевірити, чи дотримано ОСОБА_1 правила підсудності звернення до суду, передбачені ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

За таких причин всупереч положень ст. 175 ЦПК України, позивачкою не зазначено та не надано суду доказів, що підтверджують вказані в позові обставини.

Також, всупереч положень ст. 175 ЦПК України:

- позов не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- до позову додано копії документів, які не були належним чином засвідчені, в порядку передбаченому ст. 95 ЦПК України документи засвідчені адвокатом, повноваження якої не були підтверджені у встановленому законом порядку;

- в позові відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у учасників справи;

- позов не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, в підтвердження факту укладення шлюбу позивачкою надано суду свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане Савинською селищною радою Балаклійського району Харківської області 22.10.2011 року, яке є заламінованим і таким чином зіпсованим. У зв`язку з цим даний документ не є належним та достовірним доказом про підтвердження факту реєстрації шлюбу, оскільки не можливо визначити дійсність проставлених на ньому підпису та печатки, а тому суд не має можливості належним чином дослідити даний доказ.

У відповідності до вимог ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху та вважає за необхідне надати позивачці строк у п`ять днів для виправлення вищевказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху, надавши позивачці строк на усунення вказаних в ухвалі недоліків 5 днів з дня отримання нею копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О. Я.