БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/248/24
Справа № 356/483/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2024 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулась позивач з вказаним вище позовом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку про непідсудність даної цивільної справи Березанському міському суду Київської області, виходячи з наступного.

Так, згідно з загальними вимогами ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть також пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

За ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Тлумачення норм ст.ст. 27, 28 ЦПК України свідчить, що законодавством чітко визначено порядок звернення до суду із позовом саме за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування, а не за фактичним місцем проживання особи.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 29.10.2020 у справі № 520/13993/19, висновки якого суд враховує відповідно до положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи (ч. 6 ст. 187 ЦПК України).

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу (ч. 9 ст. 187 ЦПК України).

Обґрунтовуючи підсудність даної справи, позивач зазначила про вибір нею правил альтернативної підсудності за зареєстрованим у встановленому законом порядку її місцем проживання, посилаючись на положення ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Водночас, за інформацією ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області від 17.07.2024 за вх. № Еп-950 від 18.07.2024, а також відділу з питань реєстрації Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Березанської міської ради Броварського району Київської області від 17.07.2024 № 10.1-10-279 за вх. № 2424 від 22.07.2024, позивач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що не відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Березанського міського суду Київської області. Відомості щодо реєстрації місця проживання позивача на території м. Березань не виявлені.

З матеріалів позову також вбачається, що від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають, про наявність будь-яких інших передбачених законом обставин, які давали б позивачу право на звернення до суду за правилами альтернативної підсудності позивач не зазначає.

За таких обставин, підстави для визначення підсудності даної справи відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України відсутні.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_2 .

Згідно відповіді управління обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС України в м. Києві та Київській області від 17.07.2024 за вх. № Еп-949 від 18.07.2024, а також Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Березанської міської ради Броварського району Київської області від 17.07.2024 за №№ 10.1-10-278 за вх. № 2423 від 22.07.2024, відомості щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 на території м. Березань Київської області не виявлені.

Відомостей про місцезнаходженням майна відповідача чи постійного його заняття (роботи) на території м. Березань в матеріалах позовної заяви відсутні.

Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 № 807-IX в п.п. 10 п. 1, п.п. 10 п. 3 у Київській області ліквідовано Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони та утворено Броварський район (з адміністративним центром у місті Бровари) у складі територій Баришівської селищної, Березанської міської, Броварської міської, Великодимерської селищної, Зазимської сільської, Згурівської селищної, Калинівської селищної, Калитянської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 № 715-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Київської області" відповідно до абзацу першого пункту 7-1 розділу V Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про місцеве самоврядування в Україні затверджено Березанську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром у м. Березань, до якої увійшли Березанська, Лехнівська (Баришівський район), Недрянська

(Баришівський район), Пилипчанська (Баришівський район), Садівська (Баришівський район), Ярешківська (Баришівський район), Яблунівська (Баришівський район) територіальні громади.

Згідно рішення Березанської міської ради Київської області від 28.12.2016 № 245-28-VІІ «Про добровільне об`єднання територіальних громад», с. Садове, що розташоване на території колишнього Баришівського району та входить до складу Садівської сільської ради, увійшло до складу Березанської об`єднаної територіальної громади.

Відповідно до положень п. 3-1 розділу 12 "Прикінцеві та Перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Таким чином, станом на день подання до Березанського міського суду Київської області вищевказаної позовної заяви, с. Садове, яке до прийняття постанови Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 № 807-IX входило до складу Баришівського району Київської області, не належить до територіальної підсудності Березанського міського суду Київської області.

Будь-яких відомостей або документів на підтвердження наявності передбачених законом обставин, які б вказували на підсудність справи Березанському міському суду Київської області, матеріали позовної заяви не містять.

Дотримання судами процесуальних норм інституту підсудності є вимогою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке гарантує, що кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі «Хапсі V. Аизігіа» від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (...) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (...).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Таким чином, враховуючи, що відповідач не має на території м. Березань зареєстрованого місця проживання, визначених законом обставин, які б вказували на підсудність справи Березанському міському суду Київської області, матеріали позовної заяви не містять, суд вважає за необхідне цивільну справу № 356/483/24 передати на розгляд за підсудністю до Баришівського районного суду Київської області за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 27-28, 31-32, 187, 259-261, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу № 356/483/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд до Баришівського районного суду Київської області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І. О. Капшученко