Справа № 191/3616/24
Провадження № 2/191/1285/24
У Х В А Л А

іменем України

16 серпня 2024 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Порошина О.О., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Синельниківська міська рада про виділ в натурі із спільної часткової власності 1/3 частки житлового будинку, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вказана зустрічна позовна заява для спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Синельниківська міська рада про виділ в натурі із спільної часткової власності 1/3 частки житлового будинку.

Перевіривши зустрічну позовну заяву та додані до неї матеріали, суддею встановлено, що така подана із порушенням вимог, визначених чинним цивільним процесуальним законодавством.

Відповідно до вимог ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

У зв`язку з неусуненням відповідачем недоліків, зазначених в ухвалі суду про залишення зустрічного позову без руху, зустрічний позов підлягає поверненню.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Предметом позову у даній справі є вимога позивача про виділення в натурі 1/3 частини об`єкта нерухомого майна, що є позовом майнового характеру.

Так, у постанові Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16-ц зазначено, що «судовий збір з вимог виділити в натурі 1/2 частину житлового будинку та земельної ділянки, визнати право особистої приватної власності на це майно визначається з урахуванням вартості спірного майна; позовна вимога припинити право спільної часткової власності на спірне майно є вимогою немайнового характеру».

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку. Ціну позову визначає позивач у позовній заяві.

Відповідно до вимог пункту 9 частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Всупереч наведеному, звертаючись до суду із зустрічними позовними вимогами про виділ частки з нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, позивачем не додано на підтвердження вказаної ціни позову доказу дійсній вартості нерухомого майна на момент подання позову.

Відповідно частини п`ятої ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 194 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Синельниківська міська рада про виділ в натурі із спільної часткової власності 1/3 частки житлового будинку залишити без руху.

Позивач має право протягом десяти днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху письмово усунути вказані недоліки. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. О. Порошина