ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7776/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2024 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до 1. ОСОБА_2 , 2. ОСОБА_3 про припинення права на частку у спільному майні,

У С Т А Н О В И В:

04.07.2024 ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до 1. ОСОБА_2 , 2. ОСОБА_3 про припинення права на частку у спільному майні.

Позовна заява з додатками надійшли до суду 08.07.2024, зареєстровані за вх. № 48332/24.

Відповідно до протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2024 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

Позивачка просить:

- припинити право власності ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на 7/32 частки та ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) на 7/32 частки в спільному майні - квартирі АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) право власності на 14/32 частки квартири АДРЕСА_1 ;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію вартості 7/32 частки квартири АДРЕСА_1 , стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 компенсацію вартості 7/32 частки квартири АДРЕСА_1 .

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогамст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як визначено пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

В якості доказу дійсної вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна або висновок суб`єкта оціночної діяльності відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Отже, документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

За змістом додатків до позовної заяви, позивачка зверталась 27.05.2024 до відповідачів з пропозицією щодо врегулювання взаємовідносин по спільній частковій власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , запропонувавши ОСОБА_2 та ОСОБА_3 викупити у кожного з них по 7/32 частини зазначеної однокімнатної квартири за ціною 269 641,53 грн

У пропозиції щодо врегулювання взаємовідносин по спільній частковій власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 позивачка зазначила, що згідно звіту про оцінку майна, ринкова вартість квартири складає 1 232 647,00 грн, однак до позову копію чи оригінал цього звіту про оцінку не додала, ціну позову з урахуванням цього звіту не визначила, судовий збір у відповідному розмірі не сплатила.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн, на підтвердження чого вона надала квитанцію ID: 6527-4449-4079-8413 від 04.07.2024.

Разом із тим, суд зазначає таке.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» та ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2024 рік» за подання фізичною особою у 2024 році позовної заяви майнового характеру сплачуться судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1 211,20 грн та не більше 15 140,00 грн.

Водночас звіт щодо оцінки спірної квартири відсутній у додатках до позовної заяви, що унеможливлює визначити ціну позову з метою нарахування розміру судового збору згідно з вимогами ЗУ «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Разом із тим, позовна вимога про стягнення з позивачки на користь відповідачів компенсації вартості належних їм часток спірної квартири не відповідає вимогам п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позивачка не зазначила розміру такої компенсації.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у п. 3, 4ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, суд залишає заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачці слід надати позов у новій редакції, у якому слід зазначити ціну позову; надати звіт щодо оцінки вартості спірної квартири; сплатити судовий збір з урахуванням ціни позову; викласти позовну вимогу про стягнення компенсації на користь відповідачів вартості належних їм на праві власності часток спірної квартири із зазначенням розміру такої компенсації.

Позовну заяву в новій реакції з її копіями та копіями всіх документів, що додаються до неї, позовачка зобовязана ндати суду у кількості відповідно для всіх учасників справи. Копії документів мають бути належним чином засвідчені відповідно до вимог ст.43, 95 ЦПК України.

Керуючись нормами ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до 1. ОСОБА_2 , 2. ОСОБА_3 про припинення права на частку у спільному майні залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Копію ухвали направити позивачу.

Суддя В.М. Маркєлова