провадження № 22-ц/824/8618/2024 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді - Березовенко Р.В.,

суддів: Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

з участю секретаря Щавлінського С.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», поданою представником - Футорян Світланою Миколаївною на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної працівником при виконанні трудових обов`язків,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2023 року представник Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» - Шевчук Олександр Юрійович звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної працівником при виконанні трудових обов`язків у розмірі 1 240 914,79 грн.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13 вересня 2023 року відкрито у справі загальне позовне провадження з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

17 листопада 2023 року ОСОБА_1 подав клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи. Зазначив, що позивач у позові посилається на акти приймання-передачі як на доказ приймання ОСОБА_1 паливно-мастильних матеріалів, їх передачу іншим особам та їх нестачу з вини начебто відповідача, що спричинило шкоду АБ «Укргазбанк» на суму 1 240 914,79 грн., відшкодування якої є предметом позову у даній справі. Вказані акти приймання-передачі викликають у відповідача сумніви з приводу їх достовірності та з приводу власноручного підпису саме ОСОБА_1 на вказаних актах, а тому на думку відповідача, підпис на актах приймання-передачі може бути підробленим. Також, просив поновити строк на подання вказаного клопотання.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року, постановленою на місці без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк для подачі клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи. Клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної працівником при виконанні трудових обов`язків - задоволено, призначено по справі судову почеркознавчу експертизу у справі та доручено її проведення Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Провадження по справі на час проведення експертизи зупинено.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду, представник Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» - Футорян Світлана Миколаївна, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення та неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неправильне встановлення обставин справи, які мають значення, просила скасувати ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апелянт зазначає, що згідно з главою 3 розділу ІІІ ЦПК України, якою врегульовані питання та межі підготовчого судового засідання, клопотання про проведення експертного дослідження в межах цивільної справи, вирішується на стадії підготовки до судового розгляду. Однак, клопотання про призначення експертизи відповідач подав не тільки після закінчення підготовчих дій, а й після початку розгляду справи по суті. Суд першої інстанції не приймав рішення про повернення до стадії підготовчого провадження, а лише поновив строк на подання клопотання про проведення експертизи, що суперечить нормам ЦПК України.

У визначений в ухвалі про відкриття провадження у справі час відповідач ані відзиву ані будь-яких клопотань не подав, а тому апелянт вважає, що матеріали справи містять достатньо доказів для встановлення фактичних обставин справи та перевірки їх без призначення судово-почеркознавчої експертизи, яка лише затягне розгляд справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 квітня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», поданою представником - Футорян Світланою Миколаївною на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної працівником при виконанні трудових обов`язків, надано учасникам справи строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

23 квітня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Рябчун Олена Ігорівна подала відзив, у якому заперечила проти задоволення вимог апеляційної скарги вважаючи ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року призначено справу до розгляду з повідомленням учасників справи.

У судовому засіданні представник ПАТ АБ «Укргазбанк» - Іващенко І.О. вимоги апеляційної скарги підтримала та просила її задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про місце, час і дату розгляду справи в апеляційній інстанції, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, однак їх неявка згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши думку учасника справи, який прибув в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

На переконання колегії суддів, оскаржувана ухвала означеним вище вимогам не відповідає, виходячи з наступного.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції, з урахуванням предмету спору, дійшов висновку про необхідність призначення експертизи.

Колегія суддів не може повною мірою погодитися з таким висновком суду першої інстанції з нижченаведених підстав.

Норми ЦПК України визначають положення про загальне позовне провадження, за якими сторони повідомляються про підготовче засідання, що свідчить про те, що їх явка не є обов`язковою, та їх неявка не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження, є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вирішення відводів, визначення порядку розгляду справи, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п.8 , ч. 1. ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до ст. 222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

У главі 3 розділу ІІІ ЦПК закріплені положення, які встановлюють порядок реалізації принципу «диспозитивності цивільного судочинства» у підготовчому засіданні. Він полягає в тому, що кожен учасник справи може довести певні обставини справи, подавши відповідні докази, надавши пояснення чи заперечення саме під час підготовчого провадження. Це зумовить чітко визначене загальне спрямування судового розгляду, окреслить коло питань, що підлягають розв`язанню на стадії судового розгляду та дозволить процесуально зекономити час розгляду справи. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12 серпня 2021 року у справі №910/17567/19, від 09 листопада 2021 року у справі №913/20/21.

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя та завданням цивільного судочинства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У постанові Верховного Суду від 12 січня 2022 року у справі №234/11607/20 зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тобто, суд першої інстанції за наявності певних обставин може повернутися до стадії вчинення тих чи інших процесуальних дій, які за загальним правилом можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження, й після закриття підготовчого провадження.

З матеріалів справи встановлено, що ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У вказаному підготовчому засіданні був присутнім відповідач, однак клопотань про призначення експертизи не заявляв.

17 листопада 2023 року ОСОБА_1 подав клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи, тобто по закінченню підготовчого судового засідання.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року, постановленою на місці без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження.

Однак, Главою 6 «Розгляд справи по суті» ЦПК України не передбачено під час судового розгляду розгляд заяв про призначення експертиз, а поновлення стороні строку звернення до суду з клопотанням не може замінити стадійність судового процесу.

Тобто, 06 лютого 2024 року суд першої інстанції вирішив клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-почеркознавчої експертизи поза межами підготовчого засідання на стадії розгляду справи по суті, чим порушив п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Наведені обставини залишилися поза увагою суду першої інстанції, що призвело до постановлення ухвали, яка перешкоджає подальшому розгляду справи, з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена без додержання норм процесуального права, оскільки висновок суду першої інстанції про можливість призначення експертизи на стадії судового розгляду по суті, не ґрунтується на вимогах процесуального закону.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382 ЦПК України, Київський апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», подану представником - Футорян Світланою Миколаївною - задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року - скасувати, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 06 серпня 2024 року.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І. Мостова