Справа № 487/6648/24
Провадження № 2-с/487/103/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2024 суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Лагода А.А. в м. Миколаєві, розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу по справі за заявою Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиту теплову енергію,

ВСТАНОВИВ:

13.08.2024 судом виданий судовий наказ (справа № 487/6648/24, провадження №2-н/487/2207/24) за заявою заяву Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про видачу судового наказу про стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиту теплову енергію, за адресою: АДРЕСА_1 , у сумі 4451,21 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 302,80 грн.

26.08.2024 до суду через електронну пошту надійшла заява представника заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу, в якій останній вважає за необхідне скасувати судовий наказ, мотивуючи тим, що не погоджується із заявленими вимогами.

Суддя, ознайомившись з матеріалами справи, із заявою про скасування судового наказу та додатками до неї вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику без розгляду з наступних підстав.

Згідно ч. 1ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, представником заявника до заяви про скасування судового наказу не надано доказів сплати судового збору чи відомостей про пільги, які звільнять від його сплати.

Посилання представника заявника на ч.3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», як підставу для звільнення від сплати судового збору є безпідставними, оскільки згідно диспозиції норми Закону споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. В даному випадку представник заявника звернувся із заявою про скасування судового наказу прийнятого в порядку наказного провадження, а не з позовом в інтересах ОСОБА_2 про захист її прав як споживача.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду заяви про скасування судового наказу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,05 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на день звернення становить 151,40 грн.).

Крім того, відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Представник заявника ОСОБА_1 є адвокатом, та заява про скасування судового наказу подано до суду електронною поштою, а не через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та ним не зазначено у заяві, чи він має зареєстрований електронний кабінет та не наведено обставини, що така реєстрація суперечить релігійним переконанням особи.

Окрім цього, у відповідності до ч.2 ст.183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

До заяви про скасування судового наказу, не додано докази надіслання такої заяви іншому учаснику справи, в даному випадку стягувачу.

Згідно ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Частиною 6 статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Враховуючи, що заява про скасування судового наказу є неналежно оформленою, вказану заяву необхідно повернути без розгляду.

При цьому, з метою не допущення порушення права заявника на судовий захист шляхом звернення до суду з заявою про скасування судового наказу та її розгляд судом останньому слід роз`яснити, що чинними нормами цивільно-процесуального законодавства не встановлено заборону повторного звернення до суду із заявою про скасування судового наказу у разі її повернення без розгляду.

Окрім того, така заява, при її повторному поданні до суду, повинна відповідати вимогам ч.ч.1-5 ст. 5 ст. 170 ЦПК України, а також, враховуючи положення ч. 2 ст. 171 ЦПК України, у разі повторного звернення із заявою про скасування судового наказу після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України, - містити обґрунтовану вимогу про поновлення строку для подання такої заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 170, 183, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника заявника Ткачука Володимира Васильовича в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу по справі за заявою Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиту теплову енергію повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею, проте може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвала судді не була вручена у день складення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Суддя А.А. Лагода