Провадження № 2/761/4314/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.

за участю секретаря: Яцишина А.О.

представника відповідача: Ніколаєнка О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Комунального підприємства Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання дій неправомірними та зобов`язати вчинити дії, -

:в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

30.05.2024 до суду надійшла заява предстанвика позивача ОСОБА_2 - адвоката Касьяненка Д.Л. про залишення позовної заяви без розгляду.

04.06.2024 до суду надійшла аналогічна заява предстанвика позивача ОСОБА_3 - адвоката Касьяненка Д.Л. про залишення позовної заяви без розгляду.

В судовому засіданні 19.08.2024 на обговорення учасників справи поставлено питання щодо вказаних клопотань.

В судовому задсінні предстанвик відповідача заперечував щодо задоволення заяв позивачів про залишенння позову без розгляду, оскільки стадія процесу на якій можна було залиши позов без розгляду за заявою позивача закінчилась. Також просив залишити позов без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивачів у судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.11.2023 відкрито провадження у вказаній цивільній справі, розгляд цивільної справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання 20.06.2024 о 11 год. 00 хв. позивачі не з`явилися, свого представника не направили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, що підтверджується рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення про отримання 14.05.2024 позивачем ОСОБА_3 судової повістки на судове засіданні 20.06.2024 о 11 год. 00 хв. та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення позивачу ОСОБА_2 , яке повернулось до суду з конвертом із судовою повісткою про судове засідання на 22.05.2024 року на 11 год. 00 хв., без вручення.

Судове засідання було відкладено на 19.08.2024 об 08 год. 00 хв., а явку позивачів визнано судом обов`язковою.

В судове засідання 19.08.2024 о 08 год. 00 хв. позивачі не з`явилася, свого представника не направили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення про отримання 09.08.2024 позивачем ОСОБА_3 судової повістки на судове засіданні 19.08.2024 о 08 год. 00 хв. та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення позивачу ОСОБА_2 , яке повернулось до суду з конвертом із судовою повісткою про судове засідання на 19.08.2024 року на 08 год. 00 хв., без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Окрім того, належне повідомлення сторони позивача про судове засідання 19.08.2024 о 08 год. 00 хв. підтверджується ремонтованим повідомлення про вручення поштового відправлення про отримання 02.08.2024 представником позивачів судової повістки на судове засіданні 19.08.2024 о 08 год. 00 хв.

Отже, позивачі повторно не з`явилися, свого представника не направили в судове засідання 19.08.2024 на 08 год. 00 хв..

Щодо заяви представника позивачів про залишення позовної заяви без розгляду, слід зазначити наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Так, згідно ч.2 ст.279 ЦПК України з розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Як уже зазначалось судом Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.11.2023 відкрито провадження у вказаній цивільній справі, розгляд цивільної справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 30 січня 2024 року о 11 год. 00 хв.

За таких обставин, враховуючи, що розгляд справи по суті в даній справі розпочався з відкриття першого судового засідання, яке відбулось 30.01.2024, відсутні правові підстави згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України для залишення вказаної позовної заяви без розгляду.

Судом береться до уваги та обставина, що справа вже протягом тривалого часу, перебуває в провадженні суду, а суд визнавав явку позивачів обов`язковою, проте позивачі двічі поспіль на розгляд справи не з`явилися, свого представника не направили, хоча сторона позивача, як вже встановлено судом, була належним чином повідомлена, тому, в даному випадку, відкладення судом чергового судового засідання, за вказаних обставин, призведе до порушення ст.2 ЦПК України, якими визначені завдання та основні засади цивільного судочинства, зокрема щодо розумності строків розгляду справи судом та своєчасного розгляду і вирішення цивільних справ з метою захисту свобод чи інтересів фізичних осіб.

Вимогами ч.5 ст.223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення містяться в п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У частинах першій, другій та четвертій статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Також, суд враховує, що інформація стосовно слухання судом справи є публічною та розміщується на офіційному сайті Шевченківського районного суду м. Києва в мережі Інтернет.

Згідно приписів п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Крім того, передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того аналіз норм ст. 223, 257 ЦПК України вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Водночас, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13.

Також суд враховує, що вказана цивільна справа тривалий час перебуває провадженні суду а також те, що позивач, як найбільш зацікавлена особа в розгляді даної справи, мала право бути присутнім в судовому засіданні особисто, укласти договір з представником.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, позивачі належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи в судові засідання на 20.06.2024 на 11 год. 00 хв. та 19.08.2024 на 08 год. 00 хв., але у вказані судові засідання повторно не з`явилися, явку яких було визнано судом обов`яковою, свого представника не направили, що, в свою чергу, є підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до вимог ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 200, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Комунального підприємства Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання дій неправомірними та зобов`язати вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено: 20.08.2024.

Суддя: