Номер провадження: 22-ц/813/6872/24
Головуючий у першій інстанції Луняченко В. О.
Доповідач Назарова М. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

26.08.2024 року м. Одеса

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Одеського апеляційного суду Назарова М.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження

за апеляційною скаргою військової частини НОМЕР_1 в особі НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України, поданої ОСОБА_1

на рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 липня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Командування НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_1 ) про визнання протиправним та скасування наказу про примусове відчуження майна а також зобов`язання повернути майно із складенням відповідного акту,

в с т а н о в и л а:

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 19 липня 2024 року позов ОСОБА_2 до Командування НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_1 ) про визнання протиправним та скасування наказу про примусове відчуження майна а також зобов`язання повернути майно із складенням відповідного акту задоволено.

Військова частина НОМЕР_1 в особі НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України 21 серпня 2024 року звернулась до суду з апеляційною скаргою, яка підписана ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 та 4 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України). Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

На підтвердження своїх повноважень ОСОБА_3 надав копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно з якої керівником скаржника є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 уповноважений, зокрема, діяти в судах України без окремого доручення в порядку самопредставництва з усіма правами.

Підписуючи апеляційну скаргу від імені скаржника, підписант діяв не як його представник, яким для юридичної особи може бути тільки адвокат.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

За змістом апеляційної скарги, витягу з ЄДР підписант не є керівником скаржника. У такому разі його повноваження діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що підписант має право діяти у порядку самопредставництва скаржника на підставі саме вказаних актів.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (див. ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

Отже, наявність або відсутність у ЄДР відомостей про право особи вчиняти дії від імені юридичної особи, а також довіреності юридичної особи не підтверджують повноваження діяти за правилами самопредставництва. Такі повноваження підтверджуються законом, статутом, положенням, умовами трудового договору (контракту), посадовою інструкцією.

Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені скаржника за правилами самопредставництва, підписант не надав. Входження до кола власне трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва скаржника не підтвердив.

Апеляційний суд зазначає, що наданий витяг із наказу начальника НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України від 16 вересня 2020 року № 345-ОС «Про особовий склад», в якому вважаються такими, що приступили до виконання службових обов`язків : капітан юстиції ОСОБА_5 помічником начальника загону з правової роботи - начальником групи юридичного забезпечення, не впливає на обов`язок останнього підтвердити свої повноваження діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) як представника відповідного юридичного відділу.

Отже, визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені відповідача за правилами самопредставництва, підписант не надав.

Тому, скаржнику потрібно надати до апеляційного суду документи, які відповідно до правил частини четвертої статті 58 ЦПК України, підтверджували право подання ОСОБА_5 апеляційної скарги від імені військової частини НОМЕР_1 в особі НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України в порядку самопредставництва станом на час подання скарги, як особи, повноваження якої визначені установчими документами, (посадова інструкція посадової особи, положення юридичного відділу, наказ про прийняття на роботу тощо).

Інші процесуальні питання, які ставляться в апеляційній скарзі, підлягають вирішенню лише після підтвердження вказаних повноважень.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу щодо постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви (скарги) та надання строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України, а скаржнику надається строк для надання доказів на підтвердження повноважень представника діяти в порядку самопредставництва (посадова інструкція посадової особи, положення юридичного відділу, наказ про прийняття на роботу тощо).

Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргувійськової частини НОМЕР_1 в особі НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України, поданої ОСОБА_1 , на рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 липня 2024 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання ухвали апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду М.В. Назарова