Житомирський апеляційний суд
Справа №296/9916/21 Головуючий у 1-й інст. Анциборенко Н. М.
Категорія 39 Доповідач Талько О. Б.
У Х В А Л А

13 серпня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді: Талько О.Б.,

суддів: Коломієць О.С., Шевчук А.М.,

за участю секретаря Антоневської В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання адвоката Кірюшина Артема Андрійовича про призначення судово-почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 296/9916/21,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Кірюшин А.А., звернувся до суду з позовом, в якому зазначив, що у серпні 2021 року позивачеві стало відомо про наявність у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва справи за позовом ОСОБА_2 до нього про стягнення боргу за договором позики від 14 липня 2016 року.

У вказаній позовній заяві зазначено про те, що 14 липня 2016 року між позивачем та відповідачем укладено договір позики, за умовами якого ОСОБА_2 передав у власність ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 200000 дол. США, строком до 31 червня 2021 року.

На підтвердження позовних вимог ОСОБА_2 долучив до позовної заяви копії договору позики та розписки.

Представник ОСОБА_1 стверджує, що вказаний договір позики та розписка не були підписані позивачем, що є підставою для визнання договору позики неукладеним.

Враховуючи вищезазначене, просив визнати неукладеним договір позики від 14 липня 2016 року.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 23 січня 2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні питання:

Чи виконано підпис у розділі « Позичальник» договору позики від 14 липня 2016 року, сторонами у якому є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ?

Чи виконано підпис у розписці про отримання позики від 14 липня 2016 року ОСОБА_1 ?

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Проведення експертизи просив доручити експертам ТОВ « «Експертно-дослідна служба України».

В судовому засіданні адвокат Кірюшин А.А. підтримав вказане клопотання та пояснив, що ОСОБА_1 перебуває за межами України й не може на даний час з`явитися в судове засідання для відібрання експериментальних зразків підпису, однак такі зразки його підпису, посвідчені нотаріально за місцем перебування позивача, можуть бути направлені до Житомирського апеляційного суду.

Також зазначив, що відповідно до положень статті 107 ЦПК України надання матеріалів, необхідних для проведення експертизи, відбувається після призначення судом відповідної експертизи, відтак відсутні підстави для долучення до справи експериментальних, вільних та умовно-вільних зразків підпису позивача.

Заслухавши пояснення представника позивача, колегія суддів приходить до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) ( частина третя статті 103 ЦПК України).

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Порядок збирання матеріалів для проведення експертизи врегульований статтею 107 ЦПК України, а також Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 8 жовтня 1998 року.

Так, у частині першій статті 107 ЦПК України зазначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів (частина третя статті 107 ЦПК України).

Пунктами 3.1 та 3.2 вказаної Інструкції, зокрема, передбачено, що експертиза (дослідження) проводиться після подання органом ( особою), який ( яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції.

До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи ( залучення експерта) або інші документи, які відповідно до законодавства є підставою для проведення експертизи (дослідження), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та за клопотанням експерта матеріали справи ( протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних, цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань (пункт 1.1 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій).

У пункті 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій зазначено, що для проведення досліджень орган (особа), який ( яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи ( літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який ( яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи ( абзац другий пункту 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій).

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган ( особа), який (яка) призначив(ла) експертизу ( залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган ( особа), який (яка) призначив(ла) експертизу ( залучив(ла) експерта), зобов`язаний ( зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи ( абзац перший пункту 1.4 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій).

Пунктом 1.7 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій також передбачено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Отже, аналіз наведених положень свідчить про те, що дотримання судом порядку відібрання матеріалів для дослідження та зазначення їх переліку в ухвалі про призначення експертизи, є обов`язковою умовою для проведення експертизи. Дотримання такого порядку у подальшому впливатиме на визнання експертного висновку допустимим доказом.

Таким чином, суд позбавлений можливості призначити судову почеркознавчу експертизу без відібрання в судовому засіданні експериментальних зразків підпису позивача, а також без приєднання до матеріалів справи документів, у яких містяться вільні та умовно-вільні зразки підпису ОСОБА_1 , перелік яких суд зобов`язаний був зазначити в ухвалі про призначення експертизи.

Керуючись ст. ст. 103,104,107,259,268,381 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката Кірюшина Артема Андрійовича про призначення судово-почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 296/9916/21,- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуюча Судді: