Дата документу 13.08.2024Справа № 554/8243/24
Провадження № 2/554/5093/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2024 року Суддя Октябрського районного суду м.Полтави Чуванова А.М., розглянувши позовну заяву адвоката Наконечної Олени Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями до мого провадження надійшла позовна заява адвоката Наконечної Олени Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в якій позивач просить визнати об?єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступне майно: житловий будинок (загальна площа 88,8 кв. м., житлова площа: 66, 3 кв.м.), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку, загальною площею 0,0518 га, кадастровий номер: :18:004:0303, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; легковий автомобіль марки Chevrolet Volt, 2017 року випуску, об?єм двигуна 1490 см. куб, дата реєстрації 20.05.2021 року; поділити спільне сумісне майно подружжя, визнавши за позивачем ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на: 1/2 частину житлового будинку (загальна площа 88,8 кв. м., житлова площа: 66, 3 кв.м.), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; 1/2 частину земельної ділянки, загальною площею 0,0518 га, кадастровий номер: :18:004:0303, яка находиться за адресою: АДРЕСА_1 ; поділити спільне сумісне майно подружжя, визнавши за відповідачем ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на: 1/2 частину житлового будинку загальна площа 88,8 кв. м., житлова площа: 66, 3 кв.м.), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; 1/2 частину земельної ділянки, загальною площею 0,0518 га, кадастровий номер: :18:004:0303, яка находиться за адресою: АДРЕСА_1 ; в рахунок компенсації вартості майна, стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості 1/2 частини легкового автомобілю марки Chevrolet Volt, 2017 року випуску, об?єм двигуна 1490 см. куб., у розмірі 401212 грн. 50 копійок; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у справі.

Зазначену позовну заяву треба залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з позовної заяви, остання містить позовні вимоги майнового характеру.

Згідно Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В позовній заяві позивачем визначена ціна позову у розмірі 1 266 554,00 грн., отже 1 відсоток від ціни позову становить 12 665,54 грн. Тобто, позивачу за подання позовної заяви необхідно сплатити 12 665,54 грн.

12.08.2024 року від представника позивача адвоката Наконечної О.М. надійшло клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору або його зменшення. В обґрунтування клопотання зазначає, що позивач після початку повномаштабного вторгнення та введення воєнного стану в Україні, разом з дитиною ОСОБА_3 (9 років) виїхали за кордон, в Болгарію, де на даний час і перебувають. Повне забезпечення та утримання дитини здійснює виключно позивач. Згідно довідки Форми ОК-5 відносно ОСОБА_1 , відомостями Державного реєстру загальнообов?язкового державного соціального страхування у позивача відсутні будь-які доходи за попередній календарний рік, що в свою чергу свідчить про скрутне матеріальне становище останньої. Також позивач має третю групу інвалідності з дитинства, отримує виключно пенсію по інвалідності, на яку проживають разом з дитиною. Таким чином, наразі позивач перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір.

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору або його зменшення суд вважає за доцільне відмовити з наступних підстав.

Згідно з ч.3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Крім того, відповідно до п.1. ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, за змістом наведених норм єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, який унеможливлює чи створює істотні перешкоди у сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі, про наявність якого сторона має надати належні і допустимі докази.

Аналогічні роз`яснення містить п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивачем надано відомості про отримання пенсії з Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за період з 2006 року по 2022 рік включно, проте не надано відомостей про отримання пенсії у 2023-2024 роках.

Позивачем не було подано нових доказів відсутності інших джерел доходу, а тому враховуючи вищевикладене, суд вважає, що докази, надані позивачем за позовом на підтвердження доводів про неможливість сплати судового збору, не дають достатньо підстав для звільнення від сплати або зменшення розміру судового збору за подання до суду позовної заяви.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення від сплати або зменшення судового збору при подачі заяви до суду.

З п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вбачається, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський Суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

При цьому, необхідно зазначити, що визначення майнового стану фізичної особи, крім довідок про доходи, включає в себе також відповідну інформацію про наявність володіння та користування особою рухомим та нерухомим майном, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, склад сім`ї тощо.

Виходячи із правового аналізу норм права, які регламентують дані правовідносини, звільнення або розстрочення судових витрат, є мірою, яка застосовується за наявності обставин, коли судом встановлено документально підтверджену майнову неможливість сплати особою судового збору у певному розмірі ні на даний час, ні в майбутньому. Таким чином, застосування вказаних норм права проводиться судом з врахуванням майнового стану сторони.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Наконечної Олени Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, викладених в мотивувальній частині ухвали, про що її повідомити.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Чуванова