Справа № 362/5424/24
Провадження 2/362/2574/24
У х в а л а

"07" серпня 2024 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцова І.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити дії ,-

В С Т А Н О В И В:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити дії.

В силу вимог положень статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175,177 ЦПК України, виходячи з наступного.

В силу вимог до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містить повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Як вбачається з позовної заяви, представником позивача є адвокат Кононенко Володимир Іванович (посвідчення адвоката міститься в матеріалах справи), який повинен мати зареєстрований електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Однак відомості про реєстрацію представником позивача електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в позовній заяві не зазначені.

Перевіряти наявність електронного кабінету у адвоката не є обов`язком суду.

Крім того, у позовній заяві відсутній код РНОКПП адвоката Кононенка В.І., що унеможливлює перевірити реєстрацію останнього в Електронному суді.

Відповідно до п. 3,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, з поміж іншого, повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В описовій частині позову позивач завчає, що зазнав матеріальних збитків та моральної шкоди.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до ЦПК України у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Виходячи з вищевказаних обставин, сума заявленої позивачем моральної шкоди в розмірі 20000 грн. в позові не обґрунтовано, оскільки ним не зазначено, якими міркуваннями він керувався при визначенні розміру моральної шкоди; чи можна вважати розумними вимоги в частині відшкодування моральної шкоди в такій сумі; та якими доказами підтверджується завдання позивачу моральної шкоди саме в такому розмірі.

Окрім моральної шкоди, позивач заначає й про наявність матеріальних збитків, однак не визначає їх розмір та в порушення вимог п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не надає обґрунтований розрахунок сум, що складатимуть суму відшкодування збитків та доказів їх існування.

Посилання позивача на те, що докази на відшкодування збитків та їх сума будуть розраховані пізніше не заслуговують на увагу, оскільки саме позивач при подачі позову до суду зобов`язаний здійснити обґрунтований розрахунок сум збитків та зазначити докази, що підтверджують їх розмір.

Отже позивачем не повно викладено обставини справи з зазначенням посилань на відповідні докази щодо спричинення моральної шкоди та матеріальних збитків та не надано відповідного розрахунку, згідно якого має визначатись сума заподіяних збитків.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Таким чином, вказані недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За правилами статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статями 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Громадської організації «Садівницьке товариство «Берізка», третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.О. Мартинцова