ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/489/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Шаповалової К.В.,

за участю секретаря судового засідання Давидюк В.О.

представника заявника ОСОБА_1

представника заінтересованої особи Овода А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-а, в порядку окремого провадження клопотання Міністерства оборони України про закриття провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Міністерство оборони України,

В С Т А Н О В И В:

04 червня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва в порядку окремого провадження надійшла заява ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Міністерство оборони України.

У своїй заяві ОСОБА_2 просить суд встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був батьком заявника, у складі добровольчого формування «Айдар», загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Металіст Слов`яносербського району Луганської області під час проведення антитерористичної операції з числа осіб, які загинули під час безпосередньої участі в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення у складі добровольчих формувань, що були утворені або самоорганізувалися для захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, за умови, що в подальшому такі добровольчі формування були включені до складу утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/11000/24 між суддями від 05 червня 2024 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В. Фактично справу було передано судді 07 червня 2024 року

24 червня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання заявника.

Ухвалою суду від 24 червня 2024 року відкрито провадження за заявою та призначено її розгляд на 14 серпня 2024 року.

26 липня 2024 року від представника заінтересованої особи Міністерства оборони України надійшло клопотання про закриття провадження у справі, які обґрунтоване тим, що для отримання статусу члена сім`ї загиблого Захисника чи Захисниці встановлений позасудовий порядок його встановлення і у випадку відмови уповноваженого органу на надання такого статусу заявнику, він не позбавлений можливості оскаржити рішення суб`єкта владних повноважень в порядку адміністративного судочинства.

У судовому засіданні 14 серпня 2024 року представник заінтересованої особи підтримав клопотання про закриття провадження у справі та просив його задовольнити.

Представник заявника заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що оскільки у заявника не вистачає всіх необхідних документів для отримання статусу члена сім`ї загиблого Захисника, йому у цьому випадку необхідно отримати відповідне рішення суду про встановлення причин загибелі його батька, оскільки це надасть можливість заявнику отримати відстрочку від мобілізації.

Суд, вивчивши доводи клопотання, заслухавши пояснення представника заявника та представника заінтересованої особи, дійшов такого висновку.

Відповідно до частини першої та пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 761/16799/15-ц).

Як зазначалось, ОСОБА_2 звернувся із цією заявою до суду та просив встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був батьком заявника, у складі добровольчого формування «Айдар», загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Металіст Слов`яносербського району Луганської області під час проведення антитерористичної операції з числа осіб, які загинули під час безпосередньої участі в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення у складі добровольчих формувань, що були утворені або самоорганізувалися для захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, за умови, що в подальшому такі добровольчі формування були включені до складу утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів, тобто у цій справі заявнику необхідно було встановити причини загибелі батька з метою отримання статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця та отримання відстрочки від мобілізації.

Постановою Кабінету міністрів України від 23 вересня 2015 року № 740 затверджено Порядок надання статусу члена сім`ї загиблого (померлого) Захисника чи Захисниці України, відповідно до пункту 3 якого статус члена сім`ї загиблого (померлого) Захисника чи Захисниці України надається заявникам з числа членів сімей осіб, зазначених у пунктах 2-6 частини першої статті 10-1 Закону. Вказаний Порядок містить перелік документів, необхідний для отримання відповідного статуту, а також алгоритм дій заявника для його отримання.

Відповідно до пункту 13 Порядку рішення про надання (відмову у наданні) статусу члена сім`ї загиблого (померлого) Захисника чи Захисниці України приймається місцевим структурним підрозділом з питань ветеранської політики за задекларованим/зареєстрованим місцем проживання (перебування) або за адресою фактичного місця проживання (для внутрішньо переміщених осіб) заявника в місячний строк з дня надходження заяви (заяви в електронній формі).

Рішення місцевого структурного підрозділу з питань ветеранської політики, прийняте за результатами розгляду заяви, може бути оскаржене відповідно до Закону України "Про адміністративну процедуру" та/або в судовому порядку.

Отже, для отримання заявником статусу члена сім`ї загиблого Захисника встановлений позасудовий порядок його вирішення як і передбачено порядок оскарження рішення про відмову у наданні такого статусу.

Місцевим загальним судам непідсудні справи з приводу отримання статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця та отримання відстрочки від мобілізації.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з частиною першою статті 256 ЦПК України якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції повинен також роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. Заява подається до суду, який прийняв постанову про закриття провадження у справі.

Оскільки Дарницькому районному суду м. Києва в порядку цивільного судочинства ні в позовному, ні в окремому провадженні непідсудні справи з приводу отримання статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця та отримання у зв`язку з цим відстрочки від мобілізації, суд закриває провадження за заявою ОСОБА_2 і роз`яснює заявнику його право - у разі наявності відмови Міністерства оборони України чи іншого уповноваженого органу у наданні такого статусу, заявити адміністративний позов щодо оскарження такої відмови, який є самостійним способом судового захисту у порядку адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись нормами статей 2, 4, 81, ст. 255, ст. 256 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

клопотання Міністерства оборони України про закриття провадження у справі № 753/11000/24 - задовольнити.

Провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Міністерство оборони України - закрити.

Роз`яснити заявнику, що у разі порушення Міністерством оборони України його прав як члена сім`ї військовослужбовця він має право звернутися з позовом про оскарження дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя К.В. Шаповалова