Справа № 953/7675/24
2/953/3359/24
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2024 р. м.Харків

Суддя Київського районного суду м.Харкова Кіндер В.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

19.08.2024 до Київського районного суду м.Харкова через систему "Електоронний суд" надійшов позов ОСОБА_1 , що поданий представником позивача, адвокатом Куліковою Г.Д. в якому позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за розпискою від 22.11.2023 у сумі 2 560 Євро; 778,75 Євро процентів за користування грошовими коштами; 22,66 Євро 3 % річних; разом 3 361, 41 Євро., а також доручити органу (особі), яка здійснюватиме примусове виконання рішення, нарахувати 3 % річних за такою формулою: ((СОБ / 100 х 3) : КДР) х КДП = сума 3 відсотків річних, де: СОБ сума основного боргу, простроченого ОСОБА_2 ; КДП кількість днів прострочення сплати ОСОБА_2 суми основного боргу за період, починаючи з 17.08.2024 р. і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу; КДР кількість днів у році, у якому нараховується 3% відсотків річних; і стягнути отриману суму процентів з ОСОБА_2 на користь позивача. Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача витрати по сплаті судового збору.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів вважаю, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначено адресу електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Позовні вимоги мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

В порушення пункту 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, представник позивача в пункті 2 прохальної частини позову не чітко сформулював позовні вимоги.

Так, представник позивача просить суд, зобовязати орган (особу), яка здійснюватиме примусове виконання рішення, нарахувати 3 % річних за такою формулою: ((СОБ / 100 х 3) : КДР) х КДП = сума 3 відсотків річних, де: СОБ сума основного боргу, простроченого ОСОБА_2 ; КДП кількість днів прострочення сплати ОСОБА_2 суми основного боргу за період, починаючи з 17.08.2024 р. і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу; КДР кількість днів у році, у якому нараховується 3% відсотків річних; і стягнути отриману суму процентів з ОСОБА_2 на користь позивача.

З огляду на викладене, заявлені позовні вимоги не відповідають обставинам, викладеним в позові, що унеможливлює ефективний захист прав позивача.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обовязків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Оскільки зі змісту вказаної вимоги суд не може встановити, що саме просить представник позивача, далі мова оригіналу, застосувавши словосполучення: "2. Органу (особі), яка здійснюватиме примусове виконання рішення, нарахувати 3 % річних за такою формулою: ((СОБ / 100 х 3) : КДР) х КДП = сума 3 відсотків річних, де: СОБ сума основного боргу, простроченого ОСОБА_2 ; КДП кількість днів прострочення сплати ОСОБА_2 суми основного боргу за період, починаючи з 17.08.2024 р. і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу; КДР кількість днів у році, у якому нараховується 3% відсотків річних; і стягнути отриману суму процентів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ".

Позивачу слід уточнити (конкретизувати) позовні вимоги з урахуванням фактичних обставин, які, на його думку, є порушення прав позивача, на час предявлення позову до суду, з метою забезпечення їх ефективного захисту.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача на її користь суму заборгованості за борговою розпискою в розмірі 2560 Євро, судові витрати у вигляді судового збору.

Слід відмітити, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.(п.6 ч.1ст.6 ЗУ «Про судовий збір»).

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддею було встановлено, що позивач не надала суду доказів щодо офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати судового збору та зверненням до суду з позовною заявою, а також зазначила ціну позову за вимоги майнового характеру у грошовій одиниці України, однак не надала до суду доказів на підтвердження розрахунку вказаної ціни позову, а тому суд позбавлений можливості визначитися з тим, чи вірно сплачено судовий збір за даним позовом.

Відповідно до частини 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позов необхідно залишити без руху.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Розяснити, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява вважається неподаною та буде повернута.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали суду, а саме уточнити (конкретизувати) позовні вимоги з обґрунтуванням обрання такого способу захисту порушеного права, із посиланням на норму матеріального права, якою передбачено відповідний спосіб захисту права, тобто обґрунтувати, що обраний спосіб не суперечить закону та встановлений законом.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя