КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 757/21791/20-ц

провадження № 22-ц/824/14178/2024

29 серпня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справіза позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Громадської організації «Проти придурків та ідіотів» про зобов`язання вчинити певні дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року в складі судді Григоренко І. В.,

встановив:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року в задоволенні вказаного позову відмовлено.

03.07.2024 ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року.

24.07.2024 матеріали справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 липня 2024 року ОСОБА_2 поновлено строк на апеляційне оскарження, апеляційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків. Заявнику запропоновано протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали надати суду докази надсилання копії апеляційної скарги з додатками третій особі.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Копію ухвали Київського апеляційного суду від 26 липня 2024 року було направлено до електронного кабінету ОСОБА_1 , яку останній отримав 01.08.2024, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду до електронного кабінету (а.с. 185).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

01.08.2024 ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 26 липня 2024 року подав заяву про усунення недоліків, у якій зазначив, що він, як позивач та як голова Громадської організації «Проти придурків та ідіотів», знаходиться за однією поштовою та електронною адресою, тому висилати самому собі копію позовної заяви з додатками вважає недоцільним.

Станом на 29.08.2024 будь-яких інших документів на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 26 липня 2024 року заявником не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього кодексу застосовуються положення ст. 185 цього кодексу.

Проте, апелянтом вимоги, встановлені ухвалою Київського апеляційного суду від 26 липня 2024 року, не виконані, а саме ОСОБА_1 не надано до Київського апеляційного суду докази надсилання копії апеляційної скарги з додатками третій особі, а тому відповідно до ст. 185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Так, прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Оскільки, недоліки апеляційної скарги, встановлені ухвалою суду від 26 липня 2024 року усунуті не були, тому відповідно до ст. 185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає апелянту повторно звернутися з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним, повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, апелянт має право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Громадської організації «Проти придурків та ідіотів» про зобов`язання вчинити певні дії вважати неподаною та повернути особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук