Справа № 638/1130/24
Провадження № 2/638/2909/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2024 року суддя Дзержинського районного суду м.Харкова Невеніцин Є.В.,розглянувши клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву та клопотання про витребування доказів по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова знаходиться цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

18.06.2024 року надійшли письмові пояснення представника відповідача з проханням поновити відповідачу строк на подання відзиву. В обґрунтування заяви про поновлення пропущеного строку представник відповідача зазначає, що 07.06.2024 відповідачем засобами поштового зв`язку отримано матеріали позовної заяви з додатками, представник відповідача не був ознайомлений з електронними матеріалами справи, у зв`язку з чим неодноразово подавав відповідні заяви через підсистему «Електронний суд».

Суд, дослідивши матеріали справи та заяви, прийшов до наступного.

Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно частини третьої статті 127 ЦПК України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони, прокурора чи з своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених ЦПК України. Отже, вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і в залежності від встановленого - вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 19.01.2024 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін та встановлено відповідачу строк терміном 15 календарних днів з моменту отримання зазначеної ухвали надати суду відзив на позовну заяву.

Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Позовна заява з додатками та копія ухвали про відкриття провадження по справі повернулись до суду не вручені з відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання». Згідно довідки №1607- від 19.04.2022 відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно зворотнього поштового повідомлення ОСОБА_1 за зазначеною адресою отримав копію ухвали про відкриття провадження та позовну заяву з додатками 06.06.2024.

Разом з тим, 16.02.2024 року надійшла заява представника відповідача адвоката Репецького В.О. про надання адвокату доступу до справи за допомогою електронного кабінету користувача ЄСІТС.

Як вбачається з матеріалів справи позовну заяву з додатками доставлено в електронний кабінет представника відповідача 19.03.2024 о 16:11:22 та повторно 17.04.2024 о 16:47:25 (а.с.68,69).

За приписами ч.ч. 1-3 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з ч.ч.1, 7, 8 ст.178 ЦПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За приписами ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані , зокрема, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частинами 1, 2 статті 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поважними можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Так, письмові пояснення представника відповідача від 18.06.2024 року по суті є відзивом на позовну заяву, який поданий з пропуском встановленого судом строку на подання відзиву.

При цьому, суд звертає увагу, що матеріалами справи підтверджується отримання представником відповідача копії позовної заяви з додатками 19.03.2024 та 17.04.2024, що спростовує його твердження про відсутність в електронному кабінеті копії матеріалів цивільної справи.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю треба розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Представник відповідача просить поновити строк для подання відзиву на позовну заяву. Проте, оскільки строк для подання відзиву був встановлений судом, то він не підлягає поновленню, а може бути продовжений судом за обґрунтованим клопотанням особи, яка його подала.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги заяву представника відповідача, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для її задоволення і поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, оскільки відсутні поважні причини пропуску строку на подання відзиву на позовну заяву.

Також, ч.3 ст.83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Частиною 1 статті 84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

18.06.2024 року представником відповідача подано клопотання про витребування у позивача оригіналу кредитного договору, оригіналу оферти на укладення угоди, оригіналу графіку платежів, оригіналу анкети з проханням поновити процесуальний строк на подання заяви про витребування доказів. В обґрунтування заяви про поновлення процесуального строку представник відповідача зазначає хворобу відповідача та відсутність в електронному суді копії матеріалів справи.

Разом з тим, як встановлено вище, представник відповідача отримав в електронному кабінеті копію позовної заяви з додатками, а відтак відсутні підстави для поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів.

Враховуючи вищевикладене, оскільки відзив на позовну заяву та клопотання про витребування доказів подані представником відповідача більше ніж через два місця з дня отримання позовної заяви з додатками в електронному кабінеті, суд приходить до висновку про відсутність поважних причин пропуску представником відповідача строку на поданні відзиву на позовну заяву та клопотання про витребування доказів, а відтак відмовляє у задоволенні поданих клопотань.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.83,84,126,127,178 ЦПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні заяви представника відповідача на поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву та клопотання про витребування доказів по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.В.Невеніцин