Справа № 462/3634/24
УХВАЛА

13 серпня 2024 року Залізничний районний м. Львова у складі:

головуючого судді: Бориславського Ю.Л.,

за участю секретаря судових засідань: Каралюс Т.Р.,

представника відповідача-адвоката: Рісної Ю.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду у місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Серафин Людмили Вікторівни про встановлення факту ухилення від виконання обов`язку та усунення від права на спадкування, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, у якому просить встановити факт ухилення ОСОБА_2 від виконання обов`язку утримувати ОСОБА_3 та усунути від права на спадкування ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 . Свою заяву мотивує тим, що відповідач ОСОБА_2 достовірно знаючи про безпорадний стан свого батька ОСОБА_3 зрідка провідував його, який хворів тривалий час на тяжку хворобу туберкульоз, ніде не працював, не мав інших доходів, окрім пенсії, не надавав жодної допомоги, не опікувався ним, не цікавився станом здоров`я, побутовими умовами та самоусунувся від будь-якої допомоги та опіки щодо тяжко хворого батька.

20 травня 2023 року ухвалою Залізничного районного суду м. Львова відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 12 червня 2024 року, яке відкладено на 24 червня 2024 року через неявку відповідача та за клопотанням представника відповідача у зв`язку із перебуванням у відпустці.

24 червня 2024 року у підготовчому засіданні оголошено перерву за клопотанням представника позивача для ознайомлення із відзивом відповідача на позовну заяву до 23 липня 2024 року, про що був повідомлений представник позивача під розписку /а.с.172/.

Згідно абз. 2 ч. 6 ст. 128 ЦПК України, що у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

22 липня 2024 року канцелярією суду зареєстровано клопотання представника позивача адвоката Кондратюка В.В. сформоване в системі «Електронний суд» про відкладення засідання призначене на 23 липня 2024 року з огляду на перебування повноважного представника у м. Києві.

23 липня 2024 року у зв`язку з неявкою учасників судового провадження судом оголошено перерву у підготовчому засідання на 13 серпня 2024 року, про що було належним чином повідомлено учасників шляхом скерування судових повісток; повідомлення про додаток у Viber та доставкою електронного листа, що свідчать довідки /а.с.192, 194, 196/.

Згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, ч. 1 ст. 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі «Гінчо проти Португалії» Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Із змісту ст. 223 ЦПК України вбачається, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно ч.3 вказаної статті якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Як вбачається з матеріалів справи, про підготовчі засідання, які були призначені на 23 липня 2024 року та 13 серпня 2024 року суд повідомляв зокрема представника позивача під розписку /а.с.172/ та шляхом доставки електронного листа адвокату /а.с.194/.

Крім цього, згідно матеріалів справи, представником позивача було подано клопотання про відкладення засідання у зв`язку із перебуванням у м. Києві 23.07.2024 року, дане клопотання судом було задоволено, у підготовчому засіданні оголошено перерву на 13.08.2024 року.

Однак, у підготовче засідання 13.08.2024 року представник позивача повторно не з`явився, причини своєї неявки суд не повідомив.

У відповідності до ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Із аналізу ч. 5 ст. 223, ч. 1 ст. 257 ЦПК України вбачається, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

Так, позивач та представник у підготовчі засідання, призначені на 23.07.2024 р. та 13.08.2024 р, повторно не з`явилися, заяви про розгляд справи у їхню відсутність не подали, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник відповідача адвокат Рісна Ю.Б. у підготовчому засіданні 13.08.2024 року просила суд застосувати наслідки повторної неявки позивача та його представника.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи наведене, зокрема, строки розгляду справи, неприпустимість зловживання процесуальними правами, повторні неявки позивача та представника, відсутність доказів поважності неявки, неподання стороною позивача заяви про розгляд справи у відсутність, суд приходить до висновку, що позовна заява не може бути розглянута по суті за відсутності позивача та/або представника позивача з огляду заявлених позовних вимог, а тому підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 200, 257, 259, 353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Серафин Людмили Вікторівни про встановлення факту ухилення від виконання обов`язку та усунення від права на спадкування залишити без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 14 серпня 2024 року.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно

Суддя: Бориславський Ю. Л.