головуючий у суді І інстанції Каліушко Ф.А.
провадження № 22-ц/824/8126/2024
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

06 серпня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Боряк Галини Юріївни на ухвалу Дарницький районний суд міста Києва від 19 січня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_3 , в особі законного представника ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

У листопаді 2020 року ОСОБА_3 , в особі законного представника ОСОБА_4 , звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у якому просить суд зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , та машиномісцем АДРЕСА_2 , шляхом виселення без надання іншого житла та звільнення від особистих речей.

18 січня 2024 року представником відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокатом Боряк Г.Ю. подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 , про визнання за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , та машиномісце № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_4 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 19 січня 2024 року відмовлено представнику відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокату Боряк Г.Ю. у поновленні пропущеного процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю повернуто позивачам.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що причини пропуску строку на подання зустрічної позовної заяви, наведені представником відповідачів у клопотанні про поновлення такого строку, визнані судом неповажними.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Боряк Г.Ю. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 19 січня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що зустрічний позов про визнання права власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не був поданий раніше через те, що провадження у цій справі було зупинено ухвалою від 21 квітня 2021 року та позивачами було подано інший позов (справа № 753/20148/21) про визнання їх власниками спірної квартири та паркомісця у порядку визнання правочину удаваним в частині покупця.

Представник апелянтів зазначає, що указані обставини унеможливлювали на той час подання іншого позову з тим же предметом позову до того ж самого відповідача до Дарницького районного суду міста Києва відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства.

Причиною для звернення до суду із зустрічним позовом саме на цьому етапі є те, що на теперішній час законні права та інтереси ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не відновлені, наявний спір щодо майна, і обраний раніше спосіб захисту став неефективним через постановлення Верховним Судом рішення, яким змінюється стала судова практика, що унеможливлює захист їх майнових прав в обраний раніше спосіб.

Вказують, що така ситуація не є наслідком неправомірних дій ОСОБА_1 чи ОСОБА_2 , не залежить від їх волевиявлення, а навпаки є тими обставинами на які по об`єктивним причинам відповідачі вплинути не могли, навіть за наявності у них сильного бажання.

Звертаючись до суду із позовом про визнання правочину удаваним в частині покупця, зважаючи на єдину судову практику вирішення подібних спорів, неможливо було передбачити заздалегідь різкої зміни порядку застосування норм права після 14 лютого 2022 року.

Описані вище обставини щодо поновлення встановленого законом процесуального строку, на переконання відповідачів, ґрунтуються на законі та переслідують легітимну мету, а також мають розумний ступінь пропорційності між застосованими засобами і поставленою метою цивільного судочинства та не суперечать принципу рівності сторін.

Від представника позивача - адвоката Жогіної О.О. надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому вона просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Відзив обґрунтовано тим, що підстави для подання зустрічної позовної заяви повинні були існувати на день відкриття провадження у цій справі, однак відповідачі не скористалися своїм правом на подання зустрічного позову у встановлений законом строк та не навели поважних причин для поновлення пропущеного ними строку.

Також від представника позивача - адвоката Жогіної О.О. надійшло клопотання про розгляд справи із викликом сторін.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Пунктом 6 частини 1 статті 353 ЦПК України визначено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Апеляційний суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13-ц)

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що цивільним процесуальним законодавством визначено порядок розгляду апеляційної скарги на ухвали про повернення заяви позивачеві (заявникові) без повідомлення учасників справи, а сторони у справі вже надали аргументи щодо поданої апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність необхідності у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку про таке.

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку норм ЦПК України.

Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 7 статті 178 ЦПК України визначено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 3 статті 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частини 1 та 2 статті 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 грудня 2020 року відкрито провадження у цій справі та призначено справу у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті у судове засідання.

Роз`яснено відповідачу його право подати суду докази разом з поданням відзиву на позов у п`ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про відкриття провадження та доданих до неї документів.

Також відповідачу роз`яснено його право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Копія указаної ухвали отримана відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 12 квітня 2021 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с. 33-34 т. 1).

Тобто, строк на подання відповідачами зустрічного позову відповідно до статті 193 ЦПК України та частини 7 статті 178 ЦПК України тривав з 13 квітня 2021 року по 28 квітня 2021 року включно.

15 квітня 2021 року представник відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Боряк Г.Ю. подала клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення цивільної справи № 761/34064/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , яка дії в свої інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Орлової М.А., за участю третіх осіб, які не заявляють вимог на предмет спору - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М. та ОСОБА_5 , про визнання недійсним заповіту, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та скасування реєстраційних дій (а.с. 41-42 т. 1).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року зупинено провадження у справі № 753/18834/20 до набрання законної сили судового рішення у цивільній справі № 761/34064/20.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 11 жовтня 2023 року поновлено провадження у цивільній справі № 753/18834/20.

Статтею 125 ЦПК України визначено, що зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків. З дня відновлення провадження перебіг процесуальних строків продовжується.

Станом на день постановлення ухвали суду про зупинення провадження у справі спливло 8 днів з п`ятнадцятиденного процесуального строку, визначеного судом першої інстанції на подання відзиву, у межах якого відповідачі могли подати зустрічну позовну заяву.

На час зупинення провадження у справі перебіг процесуальних строків, у тому числі і строку на подання відзиву та зустрічної позовної заяви, був зупинений та продовжився після поновлення провадження у справі.

Отже строк на подання зустрічної позовної заяви тривав ще з 11 жовтня 2023 року по 17 жовтня 2023 року. Однак представником відповідачів - адвокатом Боряк Г.Б. зустрічна позовна заява була подана лише 18 січня 2024 року (а.с. 42-48 т. 2).

Одночасно представником відповідачів подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви.

Зміст частини 1 статті 193 ЦПК України та частини 7 статті 178 ЦПК України свідчить про те, зо строк на подання зустрічної позовної заяви є строком, який встановлюється судом.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Тобто цивільним процесуальним законодавством не визначено можливість суду поновлювати строки, які визначені судом, а не встановлені законом. Визначені судом строки можуть бути лише продовжені судом.

Однак відповідачі до закінчення строку, встановленого судом для подання відзиву та відповідно зустрічної позовної заяви, тобто до 17 жовтня 2023 року, не подали заяву про продовження такого строку.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом не тільки за заявою учасника, а й з ініціативи суду.

Однак законодавцем визначено такий обмежений строк для подання зустрічної позовної заяви у зв`язку з тим, що підстави для зустрічного позову мають існувати станом на день подання первісного позову, а не виникнути у майбутньому під час розгляду справи по суті, зокрема у зв`язку зі зміною правової позиції Верховного Суду, на що посилаються відповідачі, обґрунтовуючи поважність пропуску ними строку на подання зустрічного позову. Враховуючи викладене, апеляційний суд не вбачає підстав для продовження процесуального строку, визначеного судом на подання відзиву на позов та відповідно зустрічної позовної заяви, з власної ініціативи.

Європейський суд з прав людини зазначив, якщо законом визначений порядок для вчинення дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду, та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Колегія суддів наголошує на тому, що повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не перешкоджає особі повторно звернутися з окремим позовом до суду.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала про повернення зустрічної позовної заяви є законною та обґрунтованою, апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Боряк Галини Юріївни залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 19 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська