Справа № 681/973/24
Провадження 2-о/681/64/2024
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"12" серпня 2024 р. м.Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горгулько Н.А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про усиновлення; заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , орган опіки і піклування - виконавчий комітет Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області,

в с т а н о в и л а:

05.08.2024 заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з цією заявою.

Із заяви та доданих до неї документів слідує, що з 13.07.2023 заявник перебуває у шлюбі із ОСОБА_2 , яка має неповнолітню дочку ОСОБА_5 (до зміни імені ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 . Біологічний батько дитини ОСОБА_3 надав нотаріально завірену заяву, зі змісту якої вбачається, що він не заперечує проти позбавлення його батьківських прав відносно дочки та надає згоду на усиновлення. Заявник ОСОБА_1 бажає усиновити дочку своєї дружини та бути записаним її батьком у відповідних актових записах.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.293 ЦПК суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення. Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Так, заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу IVЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. ст.310, 311, 312 ЦПК України.

Згідно ст. 311 ЦПК України, заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини. До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи: копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; медичний висновок про стан здоров`я заявника; довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про джоходи; документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; інші документи, визначені законом.

Разом з тим, суд має з`ясувати та брати до уваги всі обставини, що мають істотне значення, зокрема, стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину.

Заявляючи у заяві про наявність наміру усиновити дитину, заявник ОСОБА_1 вказує, що він, як батько, забезпечує матеріально свою сім`ю. Однак, заявник не надав суду жодного доказу, який би підтверджував його матеріальну спроможність.

Так, пунктами 3 і 5 ч. 2 ст. 311 ЦПК України прописано, що до заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи, інші документи, визначені законом. За загальним правилом, під постійним заробітком (доходом) слід розуміти систематичне отримання коштів за виробництво товарів, виконання робіт та інших завдань, надання послуг, заробітної плати, в тому числі заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат та винагород, які виплачуються (надаються) платнику податку у зв'язку з відносинами трудового найму. Однак в окремих випадках у поняття постійного заробітку (доходу) можуть братися до уваги інші грошові надходження, які входять у розуміння поняття "доходу", яке міститься у ст. 1 Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" від 22.05.2003. Наприклад, це може бути отримання ренти за відповідним договором, наявність значних вкладних (депозитних) рахунків та інше.

Отже, заява ОСОБА_1 не відповідає діючому законодавству, зокрема, заявником не виконано вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України та в заяві не зазначенні докази, що підтверджують вказані в ній обставини, не додані всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги, а також не виконано вимоги пунктів 3 і 5 ч. 2 ст. 311 ЦПК України.

Крім того, суд зазначає, що згідно зі ст. 211 СК України, усиновлювачем дитини може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини.

Однак, законом визначаються певні вимоги щодо особи, яка бажає бути усиновлювачем. Законодавство про охорону дитинства ґрунтується на Конституції України, Конвенції ООН про права дитини, міжнародних договорох, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також інших міжнародно-правових актів, що регулюють суспільні відносини у цій сфері. Основним завданням інституту усиновлення, де, на відміну від біологічного походження дитини, законом можуть бути встановлені соціально бажані передумови виникнення відносин батьківства, материнства.

В той же час, ст. 212 СК України містить перелік обставин, які заважають особі бути усиновлювачем, вони підлягають дослідженню судом і мають бути надані суду разом із заявою (такі вимоги містить ч. 5 ст. 177 ЦПК України). Зокрема, не можуть бути усиновлювачами особи, які обмежені у дієздатності , визнані недієздатними; не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; були засуджені за кримінальні правопорушення проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших кримінальних правопорушень.

Виходячи з аспекту цієї статті, перешкодою для усиновлення є не знята та непогашена судимість особи, яка бажає бути усиновлювачем, за ряд злочинів, а також у разі, якщо особа була засуджена за вищевказаними статтями. Заявник ОСОБА_1 долучив до своєї заяви Витяг з інформаційно-аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості", з даних якої вбачається, що ОСОБА_1 наразі до кримінальної відповідальності не притягується, не знятої чи непогашеною судимості не має. Проте, жодних відомостей з приводу того, чи не був/був останній засуджений за статтями, що перелічені вище, цей витяг не містить, що, у свою чергу, є суттєвим та важливим для з`ясування всіх обставин справи та при встановленні достеменних даних про особу, яка бажає бути усиновлювачем. Також таких відмостей не міститься і у висновку про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини, виданим виконавчим комітетом Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області від 29.07.2024, на який першочергово законодавством покладається обов`язок з`ясування всіх необхідних умов для усиновлення з метою захисту прав та інтересів дитини.

Згідно ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» від 26.04.2001, батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Порядок усиновлення громадян України визначається ЦПК України, СК України та постановою КМ України за № 905 від 8 жовтня 2008 року «Про затвердження Порядку провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей».

З огляду на важливість захисту прав дитини, законодавець забезпечив реалізацію цього права шляхом встановлення системи державного контролю.

Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя (ч. 2 ст. 207 СК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк п'ять днів для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 259, 260, 311 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и л а:

Заяву ОСОБА_1 про усиновлення; заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , орган опіки і піклування - виконавчий комітет Полонської міської ради Шепетівського району Хмельницької області, залишити без руху.

Надати заявнику ОСОБА_1 строк у п`ять днів після вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви.

Роз`яснити заявнику, що недоліки заяви можуть бути усунені шляхом надання суду доказів:

- що підтверджують викладені у заяві обставини щодо матеріального забезпечення сім`ї, тобто доказ наявності та постійного доходу, якого вистачає на утримання сім`ї;

- що він не був засуджений за кримінальні правопорушення проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Горгулько