1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/9406/24 2/335/3234/2024
про залишення позовної заяви без руху
23 серпня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Романько О.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» поданою через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Позивач АТ КБ «Приват Банк» в особі представника Меркулової Валерії Валеріївни звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором на загальну суму 231 760, 68 грн..
22.08.2024 надійшла відповідь з департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача.
При вирішенні питання про відкриття провадження по справі, судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху.
Принцип диспозитивності цивільного судочинства, визначений у ст. 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
При зверненні до суду позивач самостійно визначає предмет позову, його підстави, коло відповідачів. До обов`язків суду входить установлення обґрунтованості позову який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Згідно п. 3, 8, 9, 10 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
На підставі ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Стаття 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.
Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі.
Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.
Стаття 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Як зазначив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.26 Постанови № 10 від 17.10.2014 зі змінами «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви містили відомості про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного документу (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22 (зі змінами).
Так, звертаючись з позовною заявою 19.08.2024 позивач додав до позову платіжну інструкцію № ВОJ69В408Т від 29 липня 2024 року на суму 2 781,13 грн., про сплату судового збору.
При більш детальному вивченні наданої платіжної інструкції та перевірці зарахування судового збору, було з`ясовано, що така ж платіжна інструкція обліковується у цивільній справі № 335/9062/24 (провадження № 2/335/3150/2024) за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_2 .
Судом встановлено що ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 12.08.2024 по справі 335/9062/24 провадження 2/335/9062/2024 постановлено ухвалу про відкриття провадження та призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження в судове засідання із повідомленням (викликом) учасників справи на 12.09.2024. Станом на 23.08.2024 вищезазначена справа не розглянута, будь-якого іншого рішення, окрім ухвали про відкриття провадження, не ухвалено.
Акціонерним товариством комерційний банк «Приват Банк» не надало доказів стосовно того, що судовий збір було повною мірою сплачено саме у справі за позовною заявою до ОСОБА_2 за № 335/9406/24 провадження 2/335/3234/2024.
Встановити чи був даний позов поданий за інших обставин чи має інший предмет спору не виявляється за можливе, оскільки ухвала судді від 12.08.2024 у справі № 335/9062/24 не містить відомостей щодо суми заборгованості та кредитного договору.
Разом з тим, задля виключення обставин, які передбачені п. 2 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, представнику позивача необхідно навести додатково обставини щодо наявності в Орджонікідзевському районному суді м. Запоріжжя двох позовних заяв ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором з однією й тією ж платіжною інструкцією щодо сплати судового збору.
За таких встановлених обставин питання щодо сплати позивачем судового збору саме в даній цивільній справі підлягає уточненню та виконанню вимог законодавства щодо цього згідно діючих норм на момент звернення з цим позовом.
Реквізити для сплати судового збору:
Окремо суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ст. 14 ЦПК України, У судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.
До того ж, суд звертає увагу на те, що стаття 14 ЦПК України в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023 - зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024.
Відповідно до п. 37 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.
До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).
Таким чином, в порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в усіх учасників процесу.
З огляду на зазначене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а також привести позовну заяву у відповідність до ст. 175, 177 ЦПК України з урахуванням наведених вище правових норм, а також надавши підтвердження сплати судового збору на суму 2781,13 грн..
Відповідно до ч. 1- ч. 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» подану через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.
Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк позов буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Романько