ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6737/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

за участю секретаря судового засідання Власенка Д.А.,

сторони у справі: не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

УСТАНОВИВ:

У травні 2024 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С.

Позов обґрунтовано тим, що з 14.10.2006 сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. В шлюбі у подружжя народилось двоє дітей син - ОСОБА_3 та донька ОСОБА_4 . Подружні відносини між сторонами припинені. Сторони не ведуть спільне господарство, у позивача відсутні спільні інтереси з дружиною, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Позивач зазначає, що з відповідачкою шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить його інтересам.

Ухвалою від 06.06.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ятиденний термін з дня отримання копії даної ухвали.У зазначений строк від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 14.06.2024 суд відкрив провадження у справі та постановив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання призначене на 15.08.2024 сторони не з`явились, про дату, час та місце проведення розгляду справи були повідомленні належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

15.08.2024 від позивача до суду надійшла заява, в якій він позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити та проводити розгляд справи за його відсутності без фіксування судового процесу технічними засобами.

14.08.2024 від відповідачки до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява про визнання позовних вимог. Також відповідачка у свої заяві просила розгляд справи проводити за її відсутності.

На підставі ч. 2ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 14.10.2006 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2086. Під час перебування в шлюбі у подружжя народилось двоє дітей: син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києв, актовий запис №2116 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про народження видане Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис №2610.

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Як передбачено частиною першою статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини другої статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам спільної дитини, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною другою статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спільне життя сторін не склалося, шлюбні відносини між сторонами та ведення спільного господарства припинені і на цей час шлюб існує лише формально.

Суд дійшов висновку, що примирення сторін неможливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, отже, наявні підстави для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 21, 24, 110-112 СК України, ст.ст. 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , зареєстрований 14.10.2006 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №2086.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків (код РНОКПП): НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків (код РНОКПП): НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.С. Мицик