ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 544/2111/23 Номер провадження 22-ц/814/1641/24Головуючий у 1-й інстанції Сайко О.О. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Дряниця Ю.В., Чумак О.В.,

секретар Антропов Д.О.,

з участю представника Кабінету Міністрів України Мазур О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою заступника керівника Полтавської обласної прокуратури

на ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 04 січня 2024 року, постановлену суддею Сайко О.О., про призначення експертизи,

у справі за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури Іллі Титарчука в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_1 , приватного підприємства «Удача», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець Оксана, державний реєстратор Почаївської сільської ради Гребінківського району Полтавської області Альона Правдіна-Велігоцька, Пирятинська міська рада, про повернення земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

24.08.2023 заступник керівника Полтавської обласної прокуратури Ілля Титарчук звернувся в суд із позовом в інтересах держави в особі: Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський», у якій просить:

- визнати недійсними накази Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 23.12.2019 №14658-СГ про надання дозволу ОСОБА_1 на розроблення документації із землеустрою; від 15.05.2020 №12642-СГ про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність ОСОБА_1 ;

- скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець О.О., про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 16.09.2020 №54081614 та здійснену на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 1 га з кадастровим номером :00:026:0035 та припинити право власності ОСОБА_1 на неї;

- визнати недійсними договір оренди земельної ділянки площею 1 га з кадастровим номером :00:026:0035 від 21.09.2020 та додаткові угоди до нього, укладені між ОСОБА_1 та приватним підприємством «Удача»;

- скасувати рішення державного реєстратора Почаївської сільської ради Гребінківського району Полтавської області Правдіної-Велігоцької А.А. від 23.11.2020 №55295025 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень і здійснену на його підставі реєстрацію права оренди земельної ділянки за приватним підприємством «Удача» та припинити право оренди на земельну ділянку площею 1 газ кадастровим номером :00:026:0035;

- зобов`язати ОСОБА_1 повернути у власність держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації) земельну ділянку площею 1 га з кадастровим номером :00:026:0035;

- зобов`язати приватне підприємство «Удача» повернути з незаконного користування у власність держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації) земельну ділянку площею 1 га з кадастровим номером :00:026:0035;

- визнати незаконною та скасувати у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки площею 1 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, категорія земель: землі сільськогосподарського призначення, кадастровий номер земельної ділянки: :00:026:0035, дата державної реєстрації 03.03.2020, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру.

30.09.2024 представник приватного підприємства «Удача» - адвокат Ступнік С.В. звернувся в суд із клопотанням про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи, проведення якої просить доручити фахівцям Полтавського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.засл.проф. М.С.Бокаріуса. На вирішення експертам поставити питання: «Чи мало місце накладення меж земельної ділянки з кадастровим номером :00:026:0035, яка належить ОСОБА_1 на землі природно-заповідного фонду, передані до складу Національного природного парку «Пирятинський» станом на 23 грудня 2019 року?»

Ухвалою Пирятинського районного суду Полтавської області від 04.01.2024 клопотання представника відповідача ПП «Удача» - адвоката Ступніка С.В. задоволено; призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Полтавського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.засл.проф. М.С.Бокаріуса».

На вирішення експерта поставлено наступне питання:

Чи мало місце накладення меж земельної ділянки з кадастровим номером :00:026:0035, яка належить ОСОБА_1 , на землі природно-заповідного фонду, передані до складу Національного природного парку «Пирятинський», станом на 23 грудня 2019 року, відповідно до правовстановлюючих документів на ці земельні ділянки та вимог нормативно-правових актів?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Для дослідження експертам надано матеріали цивільної справи №544/2111/23, провадження №2/544/51/2024.

Оплату проведення експертизи покладено на відповідача - ПП «Удача».

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвала суду вмотивована наявністю визначених статтею 103 ЦПК України підстав для призначення судової земельно-технічної експертизи у справі.

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури Ілля Титарчук оскаржив ухвалу районного суду в апеляційному порядку. Посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу районного суду про призначення експертизи і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що призначення судом експертизи має наслідком зупинення провадження у справі, що, за відсутності дійсної потреби в її проведенні, призводить до збільшення фактичного часу перебування справи у провадженні суду та порушення розумного строку її розгляду судом.

Наголошує, що предметом цього спору є повернення державі територій природно-заповідного фонду, які наразі перебувають у користуванні ПП «Удача», як землі сільськогосподарського призначення. Відтак, тривале перебування справи у провадженні суду завдасть суттєвої шкоди інтересам держави, оскільки використання заповідних територій у сільськогосподарських цілях призводить до пошкодження чи навіть знищення унікальних представників флори та фауни.

Посилаючись на позицію Верховного Суду, сформовану у справах №925/1641/17 від 02.07.2019, №925/1165/14 від 15.08.2018, №916/2430/16 від 20.03.2018, доводить, що для призначення експертизи у справах цієї категорії повинні бути безумовні підстави, тобто, наявна дійсна потреба. Проте, суд першої інстанції викладеного не врахував, не мотивував необхідність призначення у справі експертизи і не вказав, які саме фактичні дані, з урахуванням наявних доказів, не можуть бути встановлені судом без її призначення, обмежившись загальним посиланням на норми ЦПК України.

Посилаючись на наявні у справі докази, зокрема, висновок експерта Київського НДІСЕ Міністерства юстиції України від 30.11.2022 №8381/22-41/21105/22-41/30941:30585/22-41, вважає доведеним факт належності спірної земельної ділянки до земель Національного природного парку «Пирятинський» та відсутність потреби у проведенні експертизи.

Звертає увагу, що у справах за аналогічними позовами прокуратури про повернення заповідних територій НПП «Пирятинський», у яких призначалася експертиза, ухвали повернуті без виконання експертною установою.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, сформованим 19.01.2024, визначено склад суду: головуючий суддя Гальонкін С.А., судді - члени колегії Абрамов П.С., Кузнєцова О.Ю.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 26.02.2024 відкрито апеляційне провадження; у справі закінчено підготовчі дії та призначено її до судового розгляду, про що постановлена ухвала апеляційного суду від 22.04.2024.

12.03.2024 до Полтавського апеляційного суду надійшов відзив ГУ Дергжгеокадастру у Полтавській області на апеляційну каргу, яку просить залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін, як законну та обґрунтовану. Наголошує, що на момент подачі позовної заяви встановлення в натурі (на місцевості) меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду та оформлення правовстановлюючих документів загальнодержавного, місцевого значення на земельні ділянки на території Пирятинської міської ради Лубенського району (бувшого Пирятинського району) не проведено. Відтак, межі НПП «Пирятинський» в натурі не встановлені, відсутньою є інформація про внесення відомостей про об`єкти ПЗВ НПП «Пирятинський» до Державного земельного кадастру. Таким чином встановити належність спірної земельної ділянки до земель переданих для створення НПП «Пирятинський» без спеціальних знань неможливо.

25.03.2024 представник Кабінету Міністрів України подав до суду відзив на апеляційну скаргу, яку підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у такій скарзі.

30.04.2024 НПП «Пирятинський» звернувся в суд із заявою про розгляд справи без участі їх представника. Вимоги апеляційної скарги підтримує та просить її задовольнити.

16.05.2024 до Полтавського апеляційного суду надійшла заява Пирятинської міської ради про розгляд справи без участі їх представника, проти задоволення апеляційної скарги заперечують, просять залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи сформованим 30.07.2024, замінено головуючого суддю із ОСОБА_2 на ОСОБА_3 , суддю члена колегії Абрамова П.С. на Дряницю Ю.В.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 31.07.2024 справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду із повідомленням учасників справи.

02.08.2024 НПП «Пирятинський», а 26.08.2024 Пирятинська міська рада, звернулися в апеляційний суд із заявами про розгляд справи за відсутності їх представників.

У суді апеляційної інстанції представник Кабінету Міністрів України доводи апеляційної скарги підтримав, наполягаючи на її задоволенні.

Інші учасники судового процесу в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду справи, що, з огляду на положення ч.2 ст.372 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника Кабінету Міністрів України, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Судом установлено, що 24.08.2023 заступник керівника Полтавської обласної прокуратури Ілля Титарчук звернувся в суд із позовом в інтересах держави в особі: Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_1 , приватного підприємства «Удача» про повернення земельної ділянки.

В обґрунтування вимог позову посилається на те, що Указом Президента України від 11.12.2009 №1046/2009 на території Пирятинського району Полтавської області створено НПП «Пирятинський», до складу якого погоджено включення 12028,42 га земель державної власності, з яких 5555,14 га передано у постійне користування, у т.ч. 880 га земель Харківецької сільської ради Лубенського (раніше Пирятинського) району Полтавської області.

ГУ Держгеокадастру у Полтавській області, попри вимоги природоохоронного законодавства та з перевищенням повноважень, надано дозвіл ОСОБА_1 на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність на території Харківецької сільської ради за межами населених пунктів для ведення особистого селянського господарства (наказ від 23.12.2019 №14658-СГ); затверджено проект землеустрою та надано у власність ділянку площею 1 га з кадастровим номером :00:026:0035 для ведення особистого селянського господарства (наказ від 15.05.2020 №12642-СГ). У подальшому, після реєстрації речового права, ОСОБА_1 передала спірну земельну ділянку в оренду ПП «Удача», як землі сільськогосподарського призначення. Проте спірна земельна ділянка належить до земель природно-заповідного фонду, які перебувають під особливою охороною держави та підлягають захист згідно заявлених вимог позову./а.с.1-39 т.1/

Ухвалою Пирятинського районного суду Полтавської області від 14.09.2023 відкрито провадження у справі./а.с.248 т.1/

30.09.2023представник ПП «Удача» - адвокат Ступнік С.В. звернувся в суд із клопотанням про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи. В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що підставою позову є перебування спірної земельної ділянки у статусі земель природно-заповідного фонду станом на час ухвалення відповідних рішень Харківецької сільської ради Пирятинського району Полтавської області. При цьому, позивачем на підтвердження указаного факту надано письмові докази, які викликають сумнів у їх об`єктивності та не дають можливості визначити наявність порушених прав позивача в силу необхідності отримання висновків фахівців, що мають спеціальні знання./а.с.16-17 т.2/

Задовольняючи клопотання та призначаючи у справі судову земельно-технічну експертизу, районний суд виходив із того, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи потрібні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. При цьому наявність висновку експертизи у кримінальному провадженні не обмежує сторону у цивільному процесі в наданні доказів у справі відповідно до норм ЦПК України.

Апеляційний суд із такими висновками районного суду погоджується, оскільки вони ґрунтуються на правильно застосованих нормах процесуального права. Доводи апеляційної скарги правильність таких висновків не спростовують та зводяться до довільного тлумачення норм процесуального закону на власну користь.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Предметом спору у цій справі є належність спірної земельної ділянки з кадастровим номером :00:026:0035 на момент передачі її у власність відповідача ОСОБА_1 станом на 23 грудня 2019 року до земель НПП «Пирятинський».

Заперечуючи підставність проведення експертизи щодо предмета спору прокуратура посилається на висновок експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 30.11.2022 №8381/22-41/21105/22-41/30941:30585/22-41, отриманого в рамках проведення судової земельно-технічної експертизи та експертизи із землеустрою у кримінальному провадженні №0001567, як належного та допустимого доказу, що виключає потребу у проведенні іншої земельно-технічної експертизи.

Проте у клопотанні представника відповідача ПП «Удача» - адвоката Ступніка С.В. про призначення судової земельно-технічної експертизи ставиться під сумнів такий висновок експерта, тоді як експертиза проведена в рамках невідомого учасникам даної справи кримінального провадження та досліджене питання прямо не стосується спору.

ГУ Держгеокадастру у Полтавській області також указує на відсутність доказів встановлення в натурі (на місцевості) меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду та оформлення правовстановлюючих документів загальнодержавного, місцевого значення на земельні ділянки на території Пирятинської міської ради Лубенського району (бувшого Пирятинського району), як і інформація про внесення відомостей про об`єкти ПЗВ НПП «Пирятинський» до Державного земельного кадастру.

Відтак, встановити належність спірної земельної ділянки до земель переданих для створення НПП «Пирятинський» без спеціальних знань неможливо, а тому для правильного вирішення спору та усунення можливих розбіжностей на вирішення експерта поставлено питання щодо можливогонакладення меж спірної земельної ділянки, яка належить ОСОБА_1 , на землі природно-заповідного фонду, передані до складу НПП «Пирятинський», станом на 23.12.2019.

При цьому, згідно позиції Верховного Суду у справі №759/15556/18 від 15.04.2021 у випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, проведеної у кримінальному провадженні,сторона не позбавлена можливості заявити клопотання про призначення експертизи, виклавши у клопотанні підстави незгоди з цим висновком.

Відповідно до принципу змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства обов`язок доказування та подання доказів покладено на кожну сторону. При цьому відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

У постанові Верховного Суду від 14.09.2021 у справі №910/14452/20 сформовано висновок щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування; відзначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Відтак, доводи апеляційної скарги про те, що у матеріалах справи достатньо доказів для висновку про належність спірної земельної ділянки до природно-заповідного фонду суперечать принципам змагальності та рівності сторін та є безпідставними, оскільки висновок про достатність доказів для встановлення обставин, що входять в предмет доказування, здійснюється судом під час ухвалення рішення по суті справи, а не під час вирішення клопотання про призначення експертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що призначення експертизи у цій справі має наслідком збільшення фактичного часу перебування справи у провадженні суду, не заслуговують на увагу, оскільки міркування процесуальної економії не можуть призводити до порушення балансу інтересів учасників справи та рівності сторін щодо можливості надавати суду докази і у доведеності перед судом своїх вимог та заперечень.

Тоді як призначення у справі судової експертизи за наявності процесуальних підстав не можна розцінювати, як суттєве обтяження судового процесу, а зупинення провадження на час проведення експертизи відповідно до статті 252 ЦПК України є правом суду, реалізація якого зумовлена наданням у розпорядження експертів усіх матеріалів цивільної справи.

Посилання прокурора на процесуальні рішення у подібних справах та неможливість проведення експертизи відповідною експертною установою, колегія суддів відхиляє, як не підтверджені доказами.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року), (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

За таких обставин суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали районного суду без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375,381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури - залишити без задоволення.

Ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 04 січня 2024 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 27.08.2024.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді Ю.В. Дряниця

О.В. Чумак