Справа № 296/6434/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" серпня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районий суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Шкирі В.М.,

присяжних: Вознюк Н.М., Хоменко Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Сейко Л.В.,

заявника ОСОБА_1 ,

заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

дитини, щодо якої розглядається питання про усиновлення - ОСОБА_3 ,

представника Органу опіки та піклування Житомирської міської ради -Ходаківської Н.В.

розглянувши у закритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради про усиновлення дитини, -

В С Т А Н О В И В :

15.07.2024 заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про усиновлення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування заяви зазначив, що він з 18.03.2022 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 .

У даному шлюбі він виховує доньку його дружини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Він вважає ОСОБА_3 своєю донькою, займається її вихованням та повністю матеріально забезпечує.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримав повністю, просив її задовольнити. Пояснив суду, що він раніше не був одружений, дітей не має, з 2022 року він проживає з ОСОБА_2 , та між ними зареєстровано шлюб, дитину дружини він вважає своєю дитиною, а тому хоче всиновити дитину. Також зазначив, що є військовим, має стабільний дохід та можливість утримувати дитину.

Заінтересована особа (мати дитини) ОСОБА_2 не заперечувала проти усиновлення її дитини заявником. У судовому засіданні пояснила, що за час спільного проживання у заявника з дитиною склалися доброзичливі та гармонійні стосунки, як між батьком та донькою, вона зве його татом. Її чоловік гарний приклад для наслідування, вона вважає, що усиновлення перш за все відповідає інтересам дитини.

ОСОБА_3 під час судового розгляду зазначила, що дійсно бажає бути усиновленою ОСОБА_1 .

Представник заінтересованої особи - орган опіки та піклування Житомирської міської ради Ходаківська Н.В. в судовому засіданні повідомила, що заперечень проти усиновлення ОСОБА_1 - дитини - ОСОБА_3 не має, оскільки перш за все відповідає інтересам дитини.

Заслухавши пояснення заявника, заінтересованих осіб, суд приходить до висновку, що заява про усиновлення підлягає задоволенню.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , документований паспортом громадянина України серія НОМЕР_1 , виданим 09.10.1996 Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області (а.с. 7), має картку платника податків № НОМЕР_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9), фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , документована паспортом громадянина України № НОМЕР_3 , що виданий 22.06.2022 (а.с. 17), має реєстрацію за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 18).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , документована паспортом громадянина України № НОМЕР_4 , виданим 02.03.2023 (а.с. 20), має реєстрацію за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 21).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що зроблено відповідний актовий запис № 339 та видано свідоцтво серії НОМЕР_5 від 19.03.2022 (а.с. 16).

ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження дитини серії НОМЕР_6 від 25.02.2009 (а.с. 19), батьком дитини вказаний ОСОБА_5 відповідно до ч.1 ст.135 Сімейного кодексу України про що свідчить витяг з ДРАЦС (а.с. 25)

ОСОБА_2 та її донька ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 18, 21)

Відповідно до заяви, завіреної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Слівінською О.Б., ОСОБА_2 дала свою згоду, на усиновлення її неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 24).

Відповідно до заяви ОСОБА_3 , остання дала свою згоду, на її усиновлення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 23).

За висновком про стан здоров`я, фізичний та розумовий розвиток дитини, виданий КП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Житомирської міської ради, ОСОБА_3 - здорова, фізичний та психічний розвиток за віком (а.с. 22).

Заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , психіатричних та наркологічних протипоказань для усиновлення дитини не має, не знятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває, має добрий стан здоров`я, є військовослужбовцем зі стабільним доходом, прагне надати усиновленій дитині любов, опіку та піклування, матеріальне забезпечення та виховання (а.с. 13-15).

Згідно висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради про можливість усиновлення неповлітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є доцільним та відповідає інтересам дитини (а.с. 5-6).

Згідно Акту обстеження умов проживання від 27.06.2024, заявник разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проживають разом за адресою: АДРЕСА_2 , там створені належні умови для розвитку дитини (а.с. 26).

Суд розглянувши заяву про усиновлення прийшов наступного.

Відповідно до статей 3, 4, 5, 7 СК України кожна особа має право на проживання в сім`ї. Сім`я створюється, в тому числі, і на підставі усиновлення. Держава створює пріоритет сімейного виховання дитини. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

За змістом статей 207, 208 СК України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Усиновленою може бути дитина

В силу статей 211, 212 СК України усиновлювачем може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років. Різниця у віці між усиновлювачем та дитиною не може бути більшою ніж сорок п`ять років. Не можуть бути усиновлювачами особи, які: обмежені у дієздатності; визнані недієздатними; позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками-вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичемдитини; були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 КК України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; є особами без громадянства; перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3-6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини

Згідно ст. 217 СК України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Згода батьків на усиновлення дитини має бути безумовною. Угода про надання усиновлювачем плати за згоду на усиновлення дитини батькам, опікунам чи іншим особам, з якими вона проживає, є нікчемною. Згода батьків на усиновлення може бути дана ними лише після досягнення дитиною двомісячного віку. Якщо мати чи батько дитини є неповнолітніми, крім їхньої згоди на усиновлення потрібна згода їхніх батьків. Письмова згода матері на усиновлення засвідчується нотаріусом. Мати, батько дитини мають право відкликати свою згоду на усиновлення до набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Статтею 218 СК України передбачено, що для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення. Усиновлення провадиться без згоди дитини, якщо вона у зв`язку з віком або станом здоров`я не усвідомлює факту усиновлення. Згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками.

Як роз`яснюється у пункті 6 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 березня 2007 року за № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем; чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги частин 1-3 ст. 218 СК України щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам.

Згідно із ст. 8 Європейської конвенції про усиновлення дітей, прийнятої 24 квітня 1967 року в Страсбурзі, і яка, відповідно до ст. 9 Конституції України, є складовою частиною національного законодавства України, компетентний орган приймає рішення про усиновлення лише тоді, коли впевниться, що воно здійснюється в інтересах дитини. Кожного разу компетентний орган звертає особливу увагу на те, щоб це усиновлення забезпечило дитині стабільні та гармонійні домашні умови.

У відповідності до положень ст. 223 СК України особа, яка бажає усиновити дитину, подає до суду заяву про усиновлення. Подання такої заяви через представника не допускається. Заява про усиновлення може бути відкликана до набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

В силу ст. 224 СК України суд, постановляючи рішення про усиновлення дитини, враховує обставини, що мають істотне значення, зокрема: стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; мотиви того, чому другий із подружжя не бажає бути усиновлювачем, якщо лише один із подружжя подав заяву про усиновлення; взаємовідповідність особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується вже дитиною; особу дитини та стан її здоров`я; ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити. При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини.

Статтею 225 СК України передбачено, що усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 ст. 232 СК України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків.

В силу ч. 1 ст. 229 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Якщо усиновлюється дитина, яка досягла семи років, то для запису усиновлювача матір`ю, батьком потрібна згода дитини, крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 218 цього Кодексу. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини.

Згідно частин 2, 3, 4 ст. 231 СК України, якщо усиновлювач записується батьком дитини, відповідно змінюється по батькові дитини. Якщо усиновлюється повнолітня особа, її прізвище, ім`я та по батькові можуть бути змінені у зв`язку з усиновленням за заявою усиновлювача та усиновленої особи. Про зміни, передбачені у цій статті, суд зазначає у рішенні про усиновлення.

Відповідно до ст. 234 CK України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження. Свідоцтво про народження, що було видане раніше, анулюється.

Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року за № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Так, згідно з пунктом 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року за № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

В силу ст. 228 СК України, особи, яким у зв`язку з виконанням службових обов`язків доступна інформація щодо усиновлення (перебування осіб, які бажають усиновити дитину, на обліку, пошук ними дитини для усиновлення, подання заяви про усиновлення, розгляд справи про усиновлення, здійснення нагляду за дотриманням прав усиновленої дитини тощо), а також інші особи, яким став відомий факт усиновлення, зобов`язані не розголошувати її, зокрема і тоді, коли усиновлення для самої дитини не є таємним. Відомості про усиновлення видаються судом лише за згодою усиновлювача, крім випадків, коли такі відомості потрібні правоохоронним органам, суду у зв`язку з цивільною справою чи кримінальним провадженням. Таємниця усиновлення забезпечується також відповідно до статей 229-231 цього Кодексу. Особи, які розголосили таємницю усиновлення, несуть відповідальність, встановлену законом.

За змістом ст. 314 ЦПК України, за результатами розгляду заяви про усиновлення суд ухвалює рішення. У разі задоволення заяви суд зазначає у резолютивній частині рішення про усиновлення дитини або повнолітньої особи заявником (заявниками). За клопотанням заявника (заявників) суд вирішує питання про зміну імені, прізвища та по батькові, дати і місця народження усиновленої дитини, про зміну імені, прізвища, по батькові усиновленої повнолітньої особи, про запис усиновлювачів батьками. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника (заявників). Якщо після ухвалення рішення про усиновлення, але до набрання ним законної сили батьки дитини відкликали свою згоду на її усиновлення, суд скасовує своє рішення і поновлює розгляд справи. У разі відкликання заяви про усиновлення після ухвалення рішення про усиновлення, але до набрання ним законної сили, суд скасовує своє рішення і залишає заяву без розгляду. Усиновлення вважається здійсненим із дня набрання законної сили рішенням суду. Для внесення змін до актового запису про народження усиновленої дитини або повнолітньої особи копія рішення суду надсилається до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, а у справах про усиновлення дітей іноземцями - також до уповноваженого органу виконавчої влади.

У § 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Chahal v. theUnitedKingdom» (заява № 22414/93) Європейський Суд з прав людини зазначив, що норма права щодо способу захисту гарантують на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Крім того, Європейський Суд з прав людини вказав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року можуть забезпечуватися всією сукупністю способів, що передбачаються національним правом. У свою чергу, у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантується доступність на національному рівні засобу захисту, здатного втілити в життя сутність прав та свобод за цією Конвенцією, в якому б вигляді вони не забезпечувались у національній правовій системі (§ 75 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 05 квітня 2005 року (заява № 38722/02)

У судовому засіданні не встановлено будь-яких обмежень, передбачених статтями 211, 212 Сімейного Кодексу України, щодо можливості заявника бути усиновлювачем.

Мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 , надала заяву, що засвідчена нотаріально про те, що не має заперечень щодо усиновлення її неповнолітньої дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 24) дитина також підтвердила суду, що бажає бути усиновленоюОСОБА_1 . При цьому, мати дитини, що усиновлюється, перебуває у зареєстрованому шлюбі з заявником з 19.03.2022 (а.с. 16).

Відомості про батька дитини записані в порядку ст.135 СК України, тобто зі слів матері.

Також, при наданні заявником заяви про усиновлення, а також виконкомом Житомирської міської ради висновку про доцільність усиновлення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дотримано вимоги наведеного вище законодавства України.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд констатує, що підстав для визнання заявника ОСОБА_1 таким, що не може бути усиновлювачем неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виявлено.

Отже, враховуючи вищевикладене в своїй сукупності, суд приходить до переконання, що заявник здатен забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя та розвитку дитини, тому заява є належним чином обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.

Також підлягає задоволенню вимога про внесення змін в актовий запис про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 №562, а саме: в графі «батько» записати - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , виключивши попередні відомості, як про батька " ОСОБА_5 "; змінити по-батькові дитини з « ОСОБА_3 » на « ІНФОРМАЦІЯ_7 », прізвище, ім`я, дату та місце народження дитини залишити без змін.

Щодо розподілу судових витрат у справі.

При подачі заяви заявник сплатив 605,60 грн судового збору, що відповідає вимогам Закону України "Про судовий збір"

Проте, за замістом ч. 4 ст. 314 ЦПК України усі судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника (заявників).

Відтак, судові витрати у справі, котрі полягають у сплаті заявниками судового збору за подання ними до суду заяви про усиновлення дитини, слід залишити за останніми, оскільки покладення їх на державу або ж на інших осіб при ухваленні рішення у справі у порядку окремого провадження чинним ЦПК України не передбачено.

Керуючись статтями 5, 10, 12-13, 77-81, 89-90, 95, 141, 209-211, 247, 258-259, 263-265, 268, 293-294, 312-314, 352 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради про усиновлення дитини - задовольнити.

Оголосити громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ) усиновлювачем неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (свідоцтво про народження серії НОМЕР_6 , видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, актовий запис №562).

Відділу реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції внести зміни в актовий запис цивільного стану про народження ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , що складений Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції за № 562 від 25.02.2009 року, а саме:

- в графі «батько» записати - громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , виключивши попередні відомості, як про батька " ОСОБА_5 ";

- змінити по-батькові дитини з « ОСОБА_3 » на « ІНФОРМАЦІЯ_7 », прізвище, ім`я, дату та місце народження дитини залишити без змін.

У зв`язку з внесенням змін до актового запису Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції анулювати свідоцтво про народження ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 та видати нове свідоцтво про народження з врахуванням даного рішення.

Судові витрати віднести на рахунок заявника.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Повний текст складено 30.08.2024

Cуддя В. М. Шкиря

Присяжні: М.В. Вознюк

Н.І.Хоменко