Справа № 643/7350/24
Провадження № 2/643/3679/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.07.2024 року суддя Московського районного суду м. Харкова Власенко М. В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Московського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12 липня 2024 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та позивачеві надано семиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхомподання уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог п. 4, 6 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України; доказів надсилання листом з описом вкладення копій поданих до суду документів (позову з доданими до нього документами) відповідачу.

Станом на 22 липня 2024 року будь-яких заяв чи клопотань на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 12 липня 2024 року від ОСОБА_1 до суду не надходило.

З огляду на це, суд зазначає таке.

Позивач є зареєстрованим користувачем системи «Електронний суд», через яку і звернувся до суду з вищевказаним позовом.

За правилами ст. 14 ЦПК України, єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судом та учасниками судового процесу; суд направляє судові рішення учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення).

Згідно п. 17 розділу ІІІ «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Верховний Суд у постанові від 18 квітня 2022 року у справі № 750/3275/21 та постанові від 05 квітня 2023 року у справі № 761/14537/15-ц зазначив, що перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділі «Мої справи».

Факт доставки ухвали суду від 12 липня 2024 року в електронний кабінет позивача підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного документу.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 отримала копію ухвали суду від 12 липня 2024 року в електронному кабінеті ЄСІТС 12 липня 2024 року, то останній день на вчинення позивачем дій щодо усунення недоліків заяви припадав на 19 липня 2024 року.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Особа, яка має намір подати позовну заяву повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої позовної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2021 року № 340/3224/20.

Суд зауважує, що в ухвалі суду від 12 липня 2024 року, з урахуванням положень ч. 2 ст. 185 ЦПК України, позивачеві зазначено спосіб усунення недоліків позовної заяви.

Крім цього, позивачеві направлено копію ухвали суду від 12 липня 2024 року додатково ще й на адресу електронної пошти, зазначену у позові. Згідно довідки про доставку електронного листа ухвала суду від 12 липня 2024 року була доставлена позивачеві на його електронну адресу також 12 липня 2024 року.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України № 2453-VI «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Одночасно, Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Тому, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції, а також дотримання позивачем вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України.

Отже, суд позбавлений можливості прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду, оскільки її прийняття до провадження не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, що зумовить у подальшому розгляд такої справи з порушенням норм права.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У зв`язку з тим, що недоліки позовної заяви не усунені, враховуючи вимоги ст. 185 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 вважається неподаною та підлягає поверненню позивачеві.

Разом з цим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, у порядку визначеному цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. 185, 260, 354 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Роз`яснити, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Московський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, може подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М. В. Власенко