Унікальний номер справи 756/6378/22
Головуючий у суді першої інстанції К. В. Шаповалова
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
Постанова

Іменем України

31 липня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Поливач Л. Д. (суддя - доповідач),

суддів Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І.

секретар судового засідання Авєлін А. О.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідач Приватне акціонерне товариство

«ДТЕК Київські електромережі»

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09 квітня 2024 року, ухвалене у складі судді Шаповалової К. В., в примішенні Дарницького районного суду м. Києва,

у с т а н о в и в :

У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення, мотивованим тим, що 23 липня 2021 року працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було складено акт про порушення № 04924, згідно з яким ОСОБА_1 було інкриміновано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312. 08 вересня 2021 року відбулося засідання комісії по розгляду зазначеного акту про порушення, яке було проведено за відсутності ОСОБА_1 . За рішенням комісії ОСОБА_1 було нараховано 89 942,35 грн коштів, як таких, що підлягають сплаті за недораховану електроенергію, що утворилася у зв`язку із порушенням Правил.

Позивач вказав, що він категорично не погоджується із законністю прийнятого рішення, а тому просив суд скасувати рішення комісії по розгляду акту про порушення №04924 від 23 липня 2021 року, оформлене протоколом №1363 від 08 вересня 2021 року.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 09 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення.

16 квітня 2024 року від відповідача надійшла заява про ухвалення додаткового рішення у справі стосовно відшкодування витрат понесених відповідачем на правничу допомогу.

Додатковим рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13 травня 2024 року заяву ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення задоволено. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» витрати понесені позивачем на правову допомогу у розмірі 6 000,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, помилкову оцінку доказів зібраних по справі просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування зазначив, що суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову не надав належну оцінку факту, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача; електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. Судом першої інстанції не надано належної правової оцінки тому факту, що ОСОБА_1 20.02.2018 при пломбуванні лічильника участі не приймав, акт № 1355 від 20.02.2018 не підписував, засобів вимірювальної техніки та установлених пломб на збереження не приймав, а за нього підпис вчинено іншою особою. Зроблений судом першої інстанції висновок щодо відсутності підстав для скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення від 23.07.2021 №04924, оформленого протоколом №1363, а отже відсутності підстав для задоволення позовних вимог, суперечить фактичним обставинам справи та вимогам пункту 5.5.5 Правил.

Вважає, що оскаржуване рішення прийнято з грубим порушенням вимог п.п. 2, 3 п. 8.4.2 Правил, суперечить висновкам Верховного Суду, викладених у постанові від 28.09.2021 у справі №914/1618/20 і є безпідставним та необгрунтованим.

Звернув увагу суду на те, що акт про порушення №04924 та №04925 від 23.07.2021 споживачем не підписані, а в матеріалах справи відсутні докази того, що споживач відмовився їх підписувати, оскільки при складенні вищезазначених актів працівники ДТЕК відмовились видати його споживачу для ознайомлення, а в акті зазначили «від підпису відмовився», що є грубим порушенням п. 8.2.5 Правил.

Апелянт вважає, що у зв`язку з відсутністю належних та достовірних доказів факту, що підтверджує установлення засобів вимірювальної техніки, установлення пломб та передачу їх на зберігання споживачу, їх відсутність чи пошкодження не може свідчити про факт вчинення ОСОБА_1 : правопорушення щодо порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому була встановлена пломба на дверцятах шафи обліку (зрив пломби №41471748).

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача ОСОБА_2 підтримав апеляційну скаргу, просив задовольнити її з викладених підстав.

Представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні апеляційної інстанції заперечував проти доводів апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції просив залишити без змін як законне та обґрунтоване з підстав зазначених у відзиві на апеляційну скаргу. Також заявив про понесені відповідачем витрати на правничу допомогу у зв'язку із переглядом справи апеляційним судом, які просив відшкодувати за рахунок позивача, зазначивши попередній (орієнтовний) розрахунок витрат на правничу допомогу у розмірі 7 000,00 грн.

Відповідно до ч.2, ч.4 ст.263 ЦПК України, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із ч.1, ч.2 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.367 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційного оскарження, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи та встановленосудом, позивач ОСОБА_1 є власником нежитлових приміщень № 1,2, веранда, 50% лоджія (групи приміщень № 533)- творча майстерня в літері А за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

22 січня 2016 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго» був укладений договір про постачання електричної енергії № 63130 (а.с. 8), відповідно до якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об`єктами споживача, згідно умов цього договору та додатків до нього, що є невід`ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно умов цього договору та додатків до нього.

Відповідно до додатків 4 а до договору від 22 січня 2016 року перелік об`єктів споживача ОСОБА_1 : творча майстерня, АДРЕСА_1 , встановлено лічильник № 0012433 тип НІК 2303 АП2 1140 5(60)А ІІІ-2011, та лічильник № 9028687 тип НІК 2303 АRР6.1000 МС.11.

Додатком 6 до договору є акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, до якого долучена схема електроустановки та точки розподілу мереж.

Вказаний договір та додатки до нього підписані позивачем та представником ПАТ «Київенерго» без будь-яких заперечень.

20 лютого 2018 року представниками ПАТ «Київенерго» був складений акт № 1355 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 споживач ОСОБА_1 .

Відповідно до вказаного акту зазначено, що встановлений електролічильник НІК 2303 АRР6, № 9028687, пломба повірки 2018/ІК, пломба заводу виробника (ОТК) НІК 102; 1449522. В пункті 3 акту зазначено, що електролічильник встановлений у шафі обліку, шафа опломбована.

Крім того, у вказаному акті зазначено про наявність пломбування вузла обліку: клема кришки лічильника електроенергії № 9028687, № пломби с41471746, оптопорт № пломби с41471747, двері шафи обліку № пломби с41471748.

На цьому акт містить підпис представника ПАТ «Київенерго» та в графі представник споживача зазначено прізвище « ОСОБА_1 » та містить підпис.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 27 листопада 2023 року підпис від імені ОСОБА_1 у графі «представник споживача» в акту № 1355 від 20 лютого 2018 року виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.

З 1 січня 2019 року розподіл електричної енергії на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, до умов якого приєднано позивача згідно пункту 4 Постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, на умовах договору про постачання електричної енергії з особовим рахунком НОМЕР_1 .

23 липня 2021 року представниками ПрАТ ДТЕК «Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії (електричними (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензії та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», був складений акт про порушення № 04924, за яким було встановлено при перевірці за адресою: АДРЕСА_1 порушення п. 2.3.2, 2.3.5, 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 5.16.11, 5.16.18 5.16.19 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п 8.4.2 ПРРЕЕ-порушення цілісності і пломбувального матеріалу, на якому була встановлена пломба на дверцятах шафи обліку (зрив пломби № 41471748) та відсутність пломби 41471747, яка згідно з актом збереження пломб була встановлена на оптопорті лічильника.

Вказаний акт був підписаний представником відповідача, позивач ОСОБА_1 відмовився від підпису, про що здійснено відповідний запис на цьому акті.

До акту була долучена також фотофіксація лічильників, шафи обліку, де знаходиться лічильники, наявні пломби на лічильнику та зірвана пломба.

23 липня 2021 року був також складений акт про усунення порушення ПРРЕЕ, відповідно до якого виконано технічну перевірку та опломбування вузла обліку. Вказаний акт підписаний представниками відповідача, позивач ОСОБА_1 відмовився від підпису, про що здійснено відповідний запис на цьому акті.

Крім того, 23 липня 2021 року був складений акт № ТПД 003500 технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , споживач ОСОБА_1 , в якому зазначені паспортні та експлуатаційні дані електролічильника, а також відомості про опломбування вузла обліку. Вказаний акт підписаний представником відповідача та позивачем ОСОБА_1 .

Поряд з цим, на вказаному акті позивач зазначив: «пломбу № с41471747- не знімав, не бачив. Пломба № с41471748 зірвана у зв`язку з відсутністю доступу до пакетів (неправильне встановлення пломби)».

29 липня 2021 року на адресу позивача був надісланий акт про порушення № 04924 від 23 липня 2021 року та повідомлено про засідання комісії з розгляду вказаного акту 8 вересня 2021 року.

8 вересня 2021 року було проведено засідання комісії по розгляду акту № 04924 та було прийнято рішення: провести нарахування обсягу і вартості електроенергії згідно з пунктом 8.4.10 та за формулою 4, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до проведеного комісією розрахунку до сплати підлягає 89 942,35 грн. за недовраховану електроенергію.

Копія протоколу, квитанції та розрахунку була надіслана позивачу 9 вересня 2021 року.

22 вересня 2021 року ОСОБА_1 надіслав на адресу відповідача звернення, в якому, зокрема зазначив, що пломба № с41471748 була встановлена на дверцях щитка, таким чином, що це перекривало доступ до пакетів. 22 червня 2021 року внаслідок «скачка» напруги, спрацював автомат і в приміщенні відключилось світло, а щоб увімкнути пакет йому (у листі вказано «їм») довелось зрізати пломбу, оскільки вони не могли чекати тиждень, допоки приїде співробітник відповідача. Також зазначив, що при встановлені пломби працівник порушив правила встановлення. Щодо пломби № с41471747 вказав, що її не було та її наявність не впливає на облік та споживання електроенергії.

1 листопада 2021 року представником відповідача позивачу було надано відповідь на звернення, в якій зокрема зазначені пункти ПРРЕЕ, в яких зазначені обов`язки щодо збереження цілісності засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб, а також вказано про відповідальність та порушення цілісності пломб. Крім того, зазначено, що споживач при виявлені пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб, не звертався до оператора системи з відповідними письмовими повідомленнями.

Позивач та його представник не заперечували факт встановлення засобу обліку електроенергії у шафі з дверцятами, вказане підтверджується й фотофіксацією, яка долучалась до акту про порушення, складеного 23 липня 2021 року.

Наявність шафи, в якій знаходиться засіб обліку електроенергії та її опломбування передбачено, зокрема Правила улаштування електроустановок, що спростовує доводи представника позивача про неправомірність пломбування дверцят шафи представниками ПАТ «Київенерго».

З акту про технічну перевірку та/або опломбування засобів обліку електричної енергії № 1355 від 20 лютого 2018 року вбачається, що пломбою № с41471748 було опломбовано дверці шафи, де встановлено лічильник, що не суперечить діючому законодавству.

Крім того, факт наявності пломби на дверцях шафи не заперечувалось й позивачем, що підтверджується як його письмовим зверненням до відповідача 22 вересня 2021 року так і його написом на акті від 23 липня 2021 року № 003500.

Серед іншого, позивачем та його представником у судовому засіданні не заперечувався, а підтверджувався факт самостійного зриву пломби № с41471748 з дверцят шафи, без присутності представників відповідача та повідомлення їх про такі дії.

Поряд з цим, до позову не долучено доказів того, що позивач до зриву пломби на дверцях шафи повідомляв представників відповідача про аварійне відключення світла, та доказів того, що останні відмовились виїжджати до споживача чи повідомляли йому про необхідність чекати приїзду фахівців тиждень.

Як вбачається з акту про порушення від 23 липня 2021 року, він складався у присутності позивача, який відмовився від підпису, і такий акт підписаний трьома представниками оператора системи та заступником головного інженера ТОВ «Ковальська житлосервіс».

Так, відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність заявлених позовних вимог. Судом не встановлено порушень при складанні акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924. Суд дійшов висновку, що позивач, як споживач електроенергії на об`єкті, що належить йому на праві власності, з урахуванням того, що він зобов`язаний щомісяця передавати показники засобів обліку електроенергії для нарахування коштів за її користування і для своєчасної сплати за таке користування, бачив (повинен був бачити) наявність пломби на дверцях шафи й до червня 2021 року (дата, коли за повідомленням позивача відбулось аварійне відключення світла у приміщенні, власником якого він є) та, відповідно, вважаючи, що така пломба є неправомірною мав би звернутись до відповідача із відповідною скаргою, заявою, тощо. Проте, вказаного здійснено не було (доказів протилежного суду не надано), а отже позивач погоджувався із такими діями відповідача (встановлення пломб). Суд також враховуав позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 05.10.2022 у справі № 906/513/18, відповідно до якої пошкодження або відсутність пломб є окремим порушенням Правил і в такому випадку необхідність доведення факту втручання в роботу самого засобу обліку електричної енергії спеціальними нормативними актами в галузі енергетики не передбачено.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони повністю узгоджуються із матеріалами справи та встановленими судом обставинами справи, з огляду на наступне.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина першої статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частинами першою та другою статті 26 Закону України «Про електроенергетику», передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

22.01.2016 між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (далі - також Постачальник) та ОСОБА_1 укладено Договір про постачання електричної енергії № 631030 з о/р НОМЕР_1 .

Згідно п. 1 Договору Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача за об`єктами Споживача згідно з умовами цього Договору та Додатків до Договору, що є його невід`ємною частиною, Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та Додатків до Договору, що є його невід`ємною частиною.

Точка продажу електричної енергії: на межі балансової належності електроустановок споживача. Приєднана та дозволена потужність у точці підключення визначена в Додатку «Перелік об`єктів Споживача».

Згідно п. 2 Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (Додаток 6 до Договору) межа балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності Сторін встановлюється на: ТП-5747, РУ-10 кВ КТП-7267, КЛ 10 кВ ТП-6753 - ТП-7267 № 1, 2; ТП-5447 - М-13 в стор. ТП-6753 для КМ; ЩР творчої майстерні (прим. 533), КЛ 0,4 кВ від УРП-12 ж/б 21-ЩР творчої майстерні (прим. 533) для споживача.

Споживач несе відповідальність за технічний стан, обслуговування, зберігання та експлуатацію електрообладнання, що перебуває на його балансі: ЩР творчої майстерні (прим. 533), КЛ 0,4 кВ від УРП-12 ж/б 21 - ЩР творчої майстерні (прим. 533).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ОСОБА_1 є власником нежилих приміщень № 1, 2, веранда, 50% лоджія (групи приміщень № 533) - творча майстерня, літера А за адресою: АДРЕСА_1 , що встановлено судом першої інстанції під час розгляду справи.

Відповідно до пункту 2 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі - ПРРЕЕ), визначено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

У відповідності до п. 6 Постанови до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема, сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.

Після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

Згідно п.п. 2.1.3, 2.1.4 ПРРЕЕ споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності чинного паспорта точки розподілу. У разі надання послуги з приєднання до електричних мереж ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії є оператор системи.

Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 ЦК України на основі типового договору, що є додатком 3 до ПРРЕЕ.

Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу.

Відповідно до 2.1.6 ПРРЕЕ фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

Отже, з 01.01.2019 розподіл електричної енергії на об`єкт за адресою: м. Київ, вул. Княжий Затон, буд. 21 здійснюється на підставі Договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, до умов якого приєднано позивача, згідно з п. 4 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, на умовах Договору про постачання електричної енергії з особовим рахунком НОМЕР_1 .

Правилами також передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача (пункт 8.2.5 Правил).

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному Правилами, в тому числі у разі виявлення пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії) (пункт 8.4.2. підпункт 2 Правил).

Поняття вузол обліку електричної енергії визначено підпунктом 14 пункту 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №311, згідно якого вузол обліку це сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання; засоби вимірювальної техніки (ЗВТ) це засоби вимірювань, вимірювальні системи та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності (пп. 19 п. 1.2.1 Кодексу); засоби комерційного обліку електричної енергії (ЗКО) це узагальнена назва засобів, що використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (ЗВТ, допоміжне обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до цього Кодексу(пп. 20 п. 1.2.1 Кодексу).

Пунктами 5.16.1.-5.16.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії визначено, що зметою запобігання несанкціонованому втручанню та доступу до елементів або функції настроювання ЗВТ у складі вузла обліку за результатами технічної перевірки такі ЗВТ та вузол обліку пломбують. Лічильники мають бути опломбовані на затискній клемній кришці пломбою оператора системи. Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також (за можливості) на кришках, боксах та інших пристроях вузла обліку та дооблікових колах, які закривають: первинні та вторинні (після вимірювальних трансформаторів) дооблікові кола живлення ЗВТ; кришки важелів та кнопок управління комутаційних апаратів і захисних автоматичних вимикачів, встановлених у колах вимірювальних трансформаторів; двері комірок вимірювальних трансформаторів напруги; клемні кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ ; клемні кришки, встановлені у дооблікових силових колах комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів; відкриті дооблікові силові кола живлення; усі інші місця доступу до сигнальних і відкритих дооблікових струмоведучих частин.

Згідно Правил улаштування електроустановок, затверджених Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.07.2017 року № 476, лічильники потрібно встановлювати в шафах, камерах комплектних розподільчих пристроїв, на панелях щитах, у нішах, на стінах, які мають жорстку конструкцію (п. 1.5.29 Правил).

Пункт 1.5.30 вказаних правил визначає, що для розрахункових лічильників, установлювальних на будівельних конструкціях і панелях потрібно передбачити шафу (оболонку) відповідного кліматичного виконання або нішу з дверцятами. Конструкція дверцят має забезпечити можливість їх пломбування, зняття показів лічильника та увімкнення/вимкнення захисного апарату (за наявності) або контроль цілісності запобіжників (у разі їх встановлення) без відкривання дверцят і зняття пломби.

За пунктом 1.5.13 Правил улаштування електроустановок - кожен установлений розрахунковий лічильник повинен мати на гвинтах, які кріплять кожух лічильника, пломбу з чинним відбитком тавра виробника або повірочної лабораторії, а на затискній кришці пломбу електропередавальної організації. Пункт 8.4.2. (2) Правил роздрібного ринку електричної енергії виключає відповідальність лише за пошкодження або відсутність пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії.

Суд, встановивши фактичні обставини у справі, від яких залежить правильне вирішення спору, на підставі, належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, ураховуючи те, що позивачем не заперечувався факт встановлення засобу обліку електроенергії у шафі з дверцятами, дійшов обгрунтованого висновку про те, що наявність шафи, в якій знаходиться засіб обліку електроенергії та її опломбування передбачено, зокрема Правила улаштування електроустановок, що спростовує твердження позивача про неправомірність пломбування дверцят шафи представниками ПАТ «Київенерго».

Згідно акту про технічну перевірку та/або опломбування засобів обліку електричної енергії № 1355 від 20 лютого 2018 року, пломбою № с41471748 було опломбовано дверці шафи, де встановлено лічильник, що не суперечить діючому законодавству.

Факт наявності пломби на дверцях шафи не заперечувався позивачем, що підтверджується як його письмовим зверненням до відповідача 22 вересня 2021 року так і його написом на акті від 23 липня 2021 року № 003500.

Крім того судом першої інстанції на підставі досліджених доказів у їх сукупності було встановлено факт самостійного зриву позивачем пломби № с41471748 з дверцят шафи, без присутності представників відповідача та повідомлення їх про такі дії. Вказаний факт не заперечувався позивачем.

Суд дійшов обгрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 , як споживач електроенергії на об`єкті, що належить йому на праві власності, з урахуванням того, що він зобов`язаний щомісяця передавати показники засобів обліку електроенергії для нарахування коштів за її користування і для своєчасної сплати за таке користування, бачив наявність пломби на дверцях шафи й до червня 2021 року (дата, коли за повідомленням позивача відбулось аварійне відключення світла у приміщенні, власником якого він є) та, відповідно, вважаючи, що така пломба є неправомірною мав би звернутись до відповідача із відповідною скаргою, заявою, тощо. Проте, вказаного здійснено не було (доказів протилежного суду не надано), а отже позивач погоджувався із такими діями відповідача (встановлення пломб).

Суд вірно вказав, що відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник, а тому саме на ОСОБА_1 , як власника нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , покладено обов`язок по збереженню засобів комерційного обліку, пломб та індикаторів, встановлених на його об`єкті. Проте такий обов`язок не виконано позивачем та протиправно зірвано пломбу.

Щодо відповідальності споживача, правомірності складення Акту про порушення № 04924 від 23.07.2021 та його розгляду на засіданні комісії колегія суддів зазначає наступне.

Так, статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонуванняринку електричної енергії (п. 2); крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 4); - пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо (п. 14); - несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики (п. 18).

Відповідно до п. 8.9 Договору у разі виявлення однією із Сторін порушень умов Договору іншою стороною та/або порушень ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку, Кодексу систем розподілу, Кодексу системи передачі, Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які ягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акту свої зауваження.

Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта.

Разом з тим, п. 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Усправі, яка переглядається, судо встановлено, що у відповідності до п. 8.2.5. ПРРЕЕ 23.07.2021 уповноваженими представниками відповідача в присутності представника споживача ОСОБА_1 , на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 зафіксовані порушення п.п. 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п.п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККОЕЕ, що відповідає порушенню пп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому була встановлена пломба на дверцятах шафи обліку (зрив пломби № 41471748) та відсутність пломби № 41471747, яка згідно з актом збереження пломб була встановлена на оптопорті лічильника. Порушення було продемонстровано Споживачу та зафіксовано в Акті про порушення № 04924 від 23.07.2021.

Згідно Додатку 4А до Договору «Перелік об`єктів Споживача», підписаного Сторонами 20.02.2018, на об`єкті споживача встановлено розрахунковий засіб обліку типу НІК 2303 ARP6.1000.МС.11 № 9028687.

Згідно Акту технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії № 1355 від 20.02.2018 представниками відповідача було встановлено лічильник типу НІК 2303 ARP6.1000.МС.11 № 9028687 та проведено опломбування, зокрема встановлено пломбу №41471748 на дверях шафи обліку і пломбу №41471747 на оптопорті лічильника та передано на відповідальне зберігання Споживачу.

П. 2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Згідно п. 2.3.4. ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Отже, прилад обліку та всі пломби, встановлені на вузлі обліку перебувають в межах балансової належності електромереж Споживача, тому останній несе відповідальність за їх збереження і цілісність.

Відповідно до п. 5.2.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженим постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (далі - також ККОЕЕ) електроустановки споживачів та інших учасників ринку мають бути забезпечені повіреними, введеними в експлуатацію та прийнятими до розрахунків (введеними в облік) вузлами обліку, а також (за потреби) ЗВТ для контролю якості електричної енергії.

П.п. 5.2.20, 5.2.21 ККОЕЕ визначено, що введений в експлуатацію вузол обліку має бути опломбованим та прийнятим до розрахунків за електричну енергію (введеним в облік). Вузол обліку вважається введеним в облік з дати підписання сторонами акта пломбування.

Отже, з 20.02.2018 прилад обліку типу НІК 2303 ARP6.1000.МС.11 № 9028687 встановлений на об`єкті Споживача та введений в комерційний облік, згідно показників даного приладу Споживач здійснював оплату розподіленої та спожитої електричної енергії.

Підпунктом 5.5.1 п. 5.5 ККОЕЕ встановлено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО (засоби комерційного обліку), пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проєктом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акту пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).

Частиною 4 статті 319 ЦК України визначено, що власність зобов`язує, приписами ст. 322 ЦК України передбачено, що тягар утримання майна покладається на його власника.

Зміст положення ч. 4 ст.319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

З урахуванням зазначених вимог колегія суддів вважає, що ОСОБА_1 , як власник нежилих приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено порушення ПРРЕЕ, що зафіксоване актом про порушення № 04924, несе відповідальність за засоби комерційного обліку, пломби та індикатори, встановлені на його об`єкті. При цьому, факт встановлення пломби №41471748 на дверях шафи обліку та її зриву Споживачем особисто підтверджує сам ОСОБА_1 в своєму листі (зверненні) від 22.09.2021, адресованим відповідачу та зареєстрованим 04.10.2021.

Виявлене та зафіксоване в Акті про порушення № 04924 від 23.07.2021 порушення ПРРЕЕ було усунуто представниками відповідача, що підтверджується Актом про усунення порушень ПРРЕЕ від 23.07.2021 № 0492 та Актом технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії від 23.07.2021 № ТПД 003500.

В той же час, Акт від 23.07.2021 № ТПД 003500 підписаний позивачем, і в ньому на зворотній стороні ОСОБА_1 зроблено допис наступного змісту: «… пломба С41471748 зірвана у зв`язку з відсутністю доступу до пакетів…, який засвідчений підписом Позивача.

Факт зриву пломби №41471748, що була встановлена на дверцятах шафи обліку, також підтверджується фотофіксацією, проведеною представниками відповідача при складанні акту про порушення.

Отже, в даному випадку факт встановлення пломби №с41471748 на об`єкті споживача підтверджується листом (звернення) особисто ОСОБА_1 від 22.09.2021; дописом ОСОБА_1 в акті технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) до 1000 В №003500 від 23.07.2021.

Досліджуючи обставини встановлення та зриву пломби, суд першої інстанції вірно вказав в рішенні від 09.04.2024, що позивачем та його представником у судовому засіданні не заперечувався, а підтверджувався факт самостійного зриву пломби № с41471748 з дверцят шафи, без присутності представників відповідача та повідомлення їх про такі дії.

Разом з тим, відповідно до п. 5.16.19. ККОЕЕ у випадку пошкодження встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку пломб або пломбувального матеріалу в результаті ліквідації аварійної ситуації суб`єкт, який виконував аварійні роботи, повинен повідомити про цей факт заінтересованих осіб не пізніше наступного робочого дня.

Главою 8.4. ПРРЕЕ передбачено порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил.

Абз. 2 п. 8.4.1. ПРРЕЕ встановлено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Однак, Споживач не повідомляв ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про виникнення аварійної ситуації на його електроустановках та зрив ним пломби №41471748 до 23.07.2021 - дати виявлення порушення ПРРЕЕ представниками відповідача.

Згідно положень п. 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції на дату виникнення спірних правовідносин) споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Отже, даним пунктом ПРРЕЕ передбачено два альтернативні випадки дійсності акту про порушення у разі відмови споживача від його підписання: достатньо щоб акт підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа абодостатньо, щоб акт підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача від підписання підтверджується відеозйомкою.

Як вбачається, акт про порушення № 04924 від 23.07.2021 підписаний трьома представниками Відповідача: інженером ОСОБА_4 , провідним інженером ОСОБА_5 та інженером ОСОБА_6 , при цьому позивач відмовився підписати акт, про що свідчить відповідний запис на зворотній стороні акту, його відмова від підпису засвідчена підписом ОСОБА_7 - заступника головного інженера ТОВ «Ковальська-Житлосервіс», на балансі якого перебуває житловий будинок АДРЕСА_1 .

Таким чином, акт про порушення № 04924 від 23.07.2021 підписаний більше ніж одним представником ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та представником балансоутримувача будинку, в якому розташований об`єкт споживача, а тому акт про порушення відповідає вимогам закону.

Колегія суддів вважає, що твердження ОСОБА_1 про те, що споживач відмовився підписувати акт про порушення № 04924 від 23.07.2021, оскільки працівники ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» відмовились видати акт споживачу не відповідають дійсності, не підтверджуються жодними доказами та спростовується матеріалами справи, зокрема актом про порушення № 04924 від 23.07.2021.

Згідно підпункту 2 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному Правилами, у разі, зокрема: пошкодження або відсутністьпломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 розділу ПРРЕЕ та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Оскільки Споживач відмовився від підпису Акту про порушення від 23.07.2021 №04924 ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було направлено на його адресу лист від 29.07.2021 вих. № 3/01/3/23264 з Актом про порушення та з повідомленням про проведення засідання комісії 08.09.2021 з розгляду даного Акту.

Згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі Акта, уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначається обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

08.09.2021 відбулося засідання комісії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з розгляду Акту про порушення за відсутності представника Споживача.

Відповідно до протоколу № 1363 від 08.09.2021 комісією на засіданні було розглянуто Акт про порушення № 04924 від 23.07.2021 та прийнято рішення здійснити нарахування за необліковану електричну енергію за період з 22.03.2021 по 23.07.2021 (з дня контрольного огляду приладів обліку) згідно з п. 8.4.10 ПРРЕЕ та за формулою № 4 ПРРЕЕ, що діяли на момент засідання комісії.

Згідно п. 8.4.10 ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою (4).

Так, обсяг необлікованої електричної енергії, донарахованої позивачеві, склав 29 505 кВт*г на суму 89 942,35 грн з ПДВ, що підтверджується розрахунком вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за Актом про порушення № 04924.

Оскільки, представник Споживача не був присутній на засіданні комісії з розгляду Актів про порушення, 09.09.2021 відповідачем на адресу позивача рекомендованим листом був направлений лист № 3/01/3/К-29239 з копіями протоколу, розрахунку і рахунку на оплату. Своїм листом (зверненням) до ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 22.09.2021 Споживач підтвердив факт отримання ним рахунків на оплату згідно Акту про порушення №04924.

З урахуванням встановлених обставин, суд дійшов вірного висновку, що позивач є власником об`єкта постачання електроенергії, уклав із постачальником відповідний договір про постачання електричної енергії, з огляду на те, що позивач не заперечував факт наявності пломб, зокрема на дверцях шафи обліку, а також не заперечував факт її зриву самостійно, без присутності та повідомлення представників оператора системи, з огляду на положення ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, зокрема в частині обов`язків споживача (власника об`єкта постачання енергії), враховуючи те, що судом не встановлено порушень при складанні акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924 та під час його розгляду комісією, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924, оформленого протоколом № 1363.

Таким чином оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на підстави позову, те, що позивач є власником об`єкта постачання електроенергії, уклав із постачальником відповідний договір про постачання електричної енергії, з огляду на те, що позивач не заперечував факт наявності пломб, зокрема на дверцях шафи обліку, а також не заперечував факт її зриву самостійно, без присутності та повідомлення представників оператора системи, з огляду на положення ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, зокрема в частині обов`язків споживача (власника об`єкта постачання енергії), враховуючи те, що судом не встановлено порушень при складанні акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924 та під час його розгляду комісією, суд першої інстанції дійшов обгрунтовпного висновку про відсутність підстав для скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924, оформленого протоколом № 1363.

Ураховуючи вимоги статей 12, 81 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Жодних доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції матеріали справи не містять. Таких доказів не додано позивачем до апеляційної скарги, не отримано таких доказів судом апеляційної інстанції у ході розгляду справи.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8).

Право на ефективний судовий захист закріплено також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (далі - Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна, як учасниця Конвенції, повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

У кожному конкретному випадку суд повинен ретельно оцінити докази й мотиви заявника, уважно вивчити обставини справи та надати мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

При цьому колегія суддів зазначає, що аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Вимога пункту 1 статті 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте, Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Суд навів у рішенні мотиви з яких не вбачав підстав для задоволення позову. Під час розгляду справи суд першої інстанції дотримався вимог закону, повно та всебічно з`ясував обставини справи, надав правову оцінку доводам і запереченням сторін та зібраним у справі доказам, вірно застосував норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, з огляду на що, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим.

Загалом доводи апеляційної скарги зводяться до неналежної оцінки зібраних у справі доказів та не знайшли свого підтвердження при апеляційному перегляді оскаржуваного рішення, такі доводи є безпідставними та такими, що не можуть вплинути на правильність висновків суду по суті спору.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Підстав для його скасування з мотивів, викладених у скарзі, апеляційний суд не знаходить.

Справу було розглянуто судом першої інстанції на підставі встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи та належних доказів.

Зважаючи на викладене, апеляційний суд рішення суду першої інстанції залишає без змін, а апеляційну скаргу позивача без задоволення.

Питання щодо розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді апеляційної інстанції, суд вирішує відповідно до положень статті 141 ЦПК України. Судові витрати позивача по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги не підлягають відшкодуванню, оскільки суд залишає апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 386, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повна постанова складена 05 серпня 2024 року.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна