Провадження № 2/946/1685/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 серпня 2024 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
головуючого судді - Баннікової Н.В.,
за участю секретаря судового засідання Клопот М.П.,
розглянувши у спрощеному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Ізмаїл цивільну справу за позовом Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області в інтересах Держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним зайняттям рибним промислом, -
У грудні 2023 року керівник Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області в інтересах Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним зайняттям рибним промислом.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 03.04.2022 року о 17 год. 45 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на каналі в с. Кислиця Ізмаїльського району біля автомобільного шляху Ізмаїл-Кілія, здійснював лов водних ресурсів забороненими знаряддями лову сіткою лісковою не маючи на це спеціального дозволу, виловив цінні породи риб, а саме: карась 7 шт., сазан 4 шт., товстолоб 2 шт., білизна 2 шт. Загальною вагою 2,2 кг. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 3.15, 4.5 Правил любительського та спортивного рибальства, ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ». Постановою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.06.2022 року ОСОБА_1 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та накладено на останнього адміністративне стягнення. Постанова суду набрала законної чинності 20.06.2022 року. Відповідно до оцінки заподіяної шкоди рибним запасам, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, згідно розрахунку, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.11 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 № 1039), загальна сума шкоди, заподіяної Державі складає 36 465,00,00 грн.
Прокурором позовні вимоги було підтримано.
Відповідач у судове засідання не прибув, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся у відповідності до ст.128 ЦПК України належним чином, про причину неприбуття не повідомив та не подали відзив, тому суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, за відсутності заперечень до того позивача.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України прокуратура, окрім інших функцій, здійснює представництво інтересів держави в суді у випадках та порядку, визначеному законом.
Згідно вимог ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до вимог частин 3 та 4 статті 56 ЦПК України, прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.
Судом встановлено, що 03.04.2022 року о 17 год. 45 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на каналі в с. Кислиця Ізмаїльського району біля автомобільного шляху Ізмаїл-Кілія, здійснював лов водних ресурсів забороненими знаряддями лову сіткою лісковою не маючи на це спеціального дозволу, виловив цінні породи риб, а саме: карась 7 шт., сазан 4 шт., товстолоб 2 шт., білизна 2 шт. Загальною вагою 2,2 кг. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.3.15, 4.5 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.52-1 ЗУ «Про тваринний світ».
Постановою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.06.2022 року ОСОБА_1 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі по 340 гривень з конфіскацією знарядь лову та риби: карась 7 шт., сазан 4 шт., товстолоб 2 шт., білизна 2 шт. Постанова суду набрала законної сили 20.06.2022 року.
Згідно приписам ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно п.3 ч.2 ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Статтею першою ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.
Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
У відповідності до абз. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.
Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів громадянином ОСОБА_1 , відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування, (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року №1209, розмір завданої шкоди становить 36 465,00 грн.
Як визначено п.4 ч.2 ст.10 ЗУ «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до п. 6.1. та п. 6.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення Правил.
У добровільному порядку шкода відповідачами не відшкодована.
Відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, віді мені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Крім того статтею 142 Конституції України визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухомемайно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.
У відповідності до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.
На підставі викладеного, позовні вимоги мають бути задоволені.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторонни пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.4, 13, 76-82, 141, 206, 258, 259, 263, 265, 268, 280, 354 ЦПК України, ст. ст.1166, 1190 ЦК України, ЗУ «Про твариннийсвіт», ЗУ « Про охорону навколишнього і природного середовища», ЗУ « Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», суд,-
Позовні вимоги Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним зайняттям рибним промислом задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочнерішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцятиднів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: /підпис/
З оригіналом згідно:
Суддя: Н.В.Баннікова