УХВАЛА

19 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 398/5351/23

провадження № 61-11607ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 квітня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 16 липня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про скасування рішення приватного нотаріуса щодо внесення змін до відомостей про обтяження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно,

УСТАНОВИВ:

1. 6 серпня 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач)засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 квітня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 16 липня 2024 року у цивільній справі № 398/5351/23.

2. Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

І. Щодо підстав касаційного оскарження

3. Пунктом 1 частини першої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

4. Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

5. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

6. За змістом наведених приписів, особа, яка подає касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після його перегляду апеляційним судом та/або на постанову апеляційного суду, має у касаційній скарзі достатньо чітко вказати одну чи більше підстав касаційного оскарження (із зазначених вище чотирьох), а також обґрунтувати таку підставу (такі підстави).

7. У поданій касаційній скарзі посилання на передбачені частиною другою статті 389 ЦПК підстави касаційного оскарження відсутні. Тому позивач повинен чітко зазначити такі підстави (підставу) та навести відповідне обґрунтування.

8. Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК), в окремих випадках не підтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК).

IІ. Щодо змісту касаційної скарги

9. За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинні бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

10. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК).

11. Позивач усупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК не вказав у касаційній скарзі про наявність або відсутність у нього електронного кабінету. Від обов`язку зазначити такі відомості у касаційній скарзі не звільнений, бо подав цю скаргу поштою.

12. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується.

13. У прохальній частині касаційної скарги позивач просить скасувати, зокрема, рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 квітня 2024 року. Однак додає до касаційної скарги копію рішення цього суду від 10 квітня 2024 року. В суді апеляційної інстанції, згідно з постановою Кропивницького апеляційного суду від 16 липня 2024 року, предметом перегляду було також рішення суду першої інстанції від 10 квітня 2024 року. Тому позивач має уточнити дату ухвалення оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

ІІІ. Недоліки, які необхідно усунути

14. Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом подання до Верховного Суду уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній:

1) підстави (підстав) касаційного оскарження, передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК, з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі;

2) відомостей про наявність або відсутність у позивача електронного кабінету;

3) правильної дати ухвалення оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

У разі подання уточненої касаційної скарги через підсистему «Електронний Суд» позивач має надати докази її надсилання іншому учаснику справи № 398/5351/23 листом з описом вкладення або до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд».

У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку її копія має бути надана для іншого учасника справи.

15. За змістом частини другої статті 393 ЦПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

16. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).

17. Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК.

Керуючись статтями 185, 392, 393 Цивільного процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 квітня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 16 липня 2024 року у справі № 398/5351/23 залишити без руху.

2. Запропонувати ОСОБА_1 в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали привести касаційну скаргу у відповідність з вимогами статті 392 Цивільного процесуального кодексу України шляхом усунення вказаних вище недоліків.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя П. І. Пархоменко