Справа № 944/1637/24
Провадження №2-п/944/6/24
УХВАЛА

14.08.2024 рокум.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Поворозника Д.Б.,

за участю секретаря судового засідання Климейко Л.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Яворові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

встановив:

04 червня 2024 року ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Яворівського районного суду Львівської області від 28 травня 2024 року у справі № 944/1637/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

На обґрунтування поданої заяви зазначає, що 28 травня 2024 року судом, за відсутності учасників справи, судом було розглянуто справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, з постановленням заочного рішення. Зазначає, що не прибув в судове засідання, оскільки в нього виникли непередбачувані сімейні обставини. Вважає, що рішення ухвалено передчасно, без надання строку для примирення, а також без надання доказів, які свідчать про те, що подружнє життя є неможливим.

В судове засідання ОСОБА_3 не прибув, однак його представник адвокат Цимбала І.З. подала клопотання про розгляд заяви за відсутності відповідача та його представника, вимоги заяви підтримує.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не прибула, про розгляд заяви повідомлялася належним чином, про причини неявки не повідомила.

Відповідно до ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви за відсутності учасників.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, у зв`язку з неявкою учасників.

Оцінивши доводи заяви, матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

28 травня 2024 року Яворівським районним судом Львівської області було ухвалено заочне рішення у справі № 944/1637/24, яким позов ОСОБА_2 про розірвання шлюбу був задоволений та розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03 жовтня 1992 року у Виконавчому комітеті Середкевичівської сільської ради Яворівського району Львівської області, актовий запис № 9.

Відповідно до вимог ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та(або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається,мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту вищевказаної норми випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин, а саме: по перше, відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; по друге, докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, судом встановлено, що відповідач повідомлявся про час та місце слухання справи в передбаченому законом порядку, а саме шляхом направлення повідомлення про виклик до суду, що підтверджується довідкою про доставку sms-повідомлення.

Отже, згідно норм цивільного процесуального закону, відповідач був повідомлений про наявність відповідного спору в провадженні суду.

Щодо підстав скасування заочного рішення, варто вказати, що у своїй заяві ОСОБА_3 не навів обставин і не надав жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодекс України, докази які мають істотне значення для правильного вирішення справи відповідач повинен подати разом із заявою про перегляд заочного рішення, а не після скасування скасування такого рішення і нового розгляду справи.

Зважаючи на викладене вище, враховуючи, що у заяві про скасування заочного рішення відповідач не наводить обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, будь-які докази, які б поставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення до заяви не додано, а доводи, викладені представником відповідача у заяві про перегляд ухваленого рішення, зведені до незгоди з ухваленим рішенням суду, тому суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду слід відмовити.

Керуючись ст.ст.280-289 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ухвалив:

Заяву заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу- залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до частини 4 статті 287 Цивільного процесуального кодексу України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Б. Поворозник