Справа № 357/2229/24
Провадження № 2/357/2023/24
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про залучення правонаступника та закриття провадження у справі

06 серпня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючий суддя Цукуров В.П.,

секретар судового засідання Чайка О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Біла Церква Київської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду перебуває дана цивільна справа.

05.08.2024 року до канцелярії суду за допомогою системи «Електронний суд» адвокатом Ненько Ю.Я., як представником ОСОБА_6 , було подано клопотання про заміну сторони позивача на його правонаступника. Клопотання обґрунтовано тим, що первісний позивач по справі - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 04.04.2024 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №739. 21.05.2024 року його дружина ОСОБА_6 звернулася до Першої білоцерківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_1

06.08.2024 року у судове засідання сторони/їхні представники не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи вважаються повідомленими належним чином. Представник ОСОБА_6 просила провести судове засідання по даній справі без її участі. Подане клопотання про заміну сторони позивача на його правонаступника підтримала, просила його задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що клопотання представника ОСОБА_6 про заміну сторони позивача на його правонаступника задоволенню не підлягає, а провадження у даній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Судом встановлено, що у лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з даним позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . У позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить суд визнати відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 , тобто указаною квартирою, власником якої він є.

У своєму позові позивач ОСОБА_1 посилається на положення ЦК України, зокрема ст.ст. 15, 16, 321, 386, 391, 405, які закріплюють гарантовані власникові майна можливості вимагати усунення порушення його права власності, а також підстави, за наявності яких член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач ОСОБА_1 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 04.04.2024 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №739.

Відповідно до ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 23.01.2018 року у справі № 489/4072/2016-ц.

21.05.2024 року дружина позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звернулася до Першої білоцерківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_1 . При цьому, у матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження того, що новим власником житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 , після смерті позивача ОСОБА_1 , є саме ОСОБА_6 .

Окрім того, суд ураховує й специфіку даної справи підстави та предмет позову та вважає, що для застосування ст.55 ЦПК України правові підстави відсутні, оскільки спірні правовідносини правонаступництва не допускають.

Приписами п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

За вказаних обставин, беручи до уваги шістдесятиденний строк розгляду даної категорії справ, встановлений ст. 275 ЦПК України, суд приходить до висновку, що справа підлягає закриттю на підставі п. 7 ст. 255 ЦПК України.

Також суд роз`яснює, що з прийняттям Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» змінено процедуру зняття з зареєстрованого або задекларованого місця проживання (перебування). Відтепер зняття особи з задекларованого або зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється за заявою власника житла шляхом звернення до органу реєстрації або через центр надання адміністративних послуг.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.142, 206, 255, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Треті особи: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 .

ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_5 .

ОСОБА_5 , місце проживання: АДРЕСА_6 .

Суддя В. П. Цукуров