Справа № 702/750/24
Провадження № 2-о/702/48/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без розгляду

15 серпня 2024 року м. Монастирище

Монастирищенський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Барської Т.М.

присяжних: Мельник Р.В.,Обнявко С.О.,

за участю секретаря судового засідання Карабань З.І.,

заявника - ОСОБА_1 ,

особи щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною - ОСОБА_2 ;

адвоката - Підчасюка В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Монастирище, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Монастирищенської міської ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Монастирищенського районного суду Черкаської області перебуває справа за заявою ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення його опікуном.

Свою заяву ОСОБА_1 мотивує тим, що його батько ОСОБА_3 є рідним братом ОСОБА_2 , а він є її племінником. ОСОБА_2 проживає одиноко, оскільки її мати, яка здійснювала за нею догляд померла. ОСОБА_2 являється інвалідом другої групи з дитинства, безтерміново, вона не здатна керувати своїми діями та усвідомлювати їх значення, а тому потребує захисту особистих і майнових прав та інтересів, оскільки в силу свого психічного стану здоров`я не може здійснювати свої права та виконувати свої обов`язки.

Судом поставлено на обговорення питання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду з тих підстав, що він не відноситься до кола осіб, які можуть звертатись до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною.

Заявник, його представник та адвокат Любомської Т.А. ОСОБА_4 вважають, що ОСОБА_1 , як племінник ОСОБА_2 , уповноважений звертатись до суду із такого характеру заявою.

Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету Монастирищенської міської ради у судове засіданні не з`явився, у поданому клопотанні просить судове засідання провести без її участі.

Заслухавши заявника, його представника та адвоката особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, ОСОБА_4 , суд дійшов таких висновків і такого рішення.

Відповідно до статті 55 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Згідно з частиною третьою статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Відповідно до частини четвертої статті 2 СК України Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема, особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Заявник ОСОБА_1 , заявляючи, що він є племінником ОСОБА_2 , не звернув уваги, що він її близьким родичем не вважається, а тому не може виступати заявником у такій категорії справ окремого провадження. І хоча він як особа, яка не входить до кола суб`єктів, зазначених у ч. 3 ст. 296 ЦПК України, може подати заяву про визнання фізичної особи недієздатною особою, володіючи загальними цивільною процесуальною правоздатністю (ст. 46 ЦПК) та цивільною процесуальною дієздатністю (ст. 47 ЦПК), однак цивільні процесуальні правовідносини за його участі не можуть виникнути, оскільки він не має правосуб`єктності заявника по такій категорії справ.

Наведене пов`язане з тим, що його дієздатність, яка є складовою правосуб`єктності, у такій ситуації має «дефектність», обумовлену тим, що він не відноситься до певної групи осіб, які наділяються правами та обов`язками заявників по таких категоріях справ.

Отже ОСОБА_1 , як племінник ОСОБА_2 , не має процесуальної дієздатності заявника.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі № 752/24219/20 та постанові Верховного Суду від 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про необхідність залишення вказаної заяви без розгляду відповідно до п.1 ч. 1 ст.257 та ч. 3 ст.296 ЦПК України.

Керуючись ст. 13, 257-261, 294, 296,353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Монастирищенської міської ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в Черкаський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Тетяна БАРСЬКА

присяжні: Руслан МЕЛЬНИК

Сергій ОБНЯВКО