УХВАЛА

22 липня 2024 року м. Кропивницький

справа № 405/4879/22

провадження № 22-ц/4809/1313/24

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Чельник О.І., розглянувши матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хилько Юрій Іванович, на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Компаніївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про укладення шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Кропивницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хилько Юрій Іванович, на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 червня 2024 року.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Чинним ЦПК України детально регламентовано вимоги до форми та змісту апеляційної скарги. Апеляційна скарга обов`язково повинна містити всі передбачені статтею 356 ЦПК України реквізити.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено найменування суду, до якого подається скарга.

Проте, подана апеляційна скарга помилково не адресована «Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області».

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак в поданій апеляційній скарзі помилково не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України ОСОБА_1 .

Крім того, в порушення п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України адвокатом Хилько Ю.І. Н.В. не зазначено в апеляційній скарзі відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету (не зазначено відомості про його РНОКПП).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч.6 ст.14 ЦПК України).

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. (ч. 8 ст. 14 ЦПК України).

Крім того, головною умовою обміну документами між судом та користувачем електронного кабінету є наявність відомостей про РНОКПП/ЄДРПОУ в додаткових відомостях про учасника справи в автоматизованій системі документообігу суду. У випадку некоректного заповнення або повної відсутності даних в цьому полі не дозволить системі ідентифікувати в повній мірі користувача, а відповідно, й не буде надано можливості перегляду матеріалів справи в кабінеті.

Відповідно до вказаного, адвокатам необхідно обов`язково реєструватися в електронному кабінеті та обов`язково зазначати відомості про РНОКПП/ЄДРПОУ при подачі документів до суду, оскільки за відсутності РНОКПП, суд позбавлений можливості встановити наявність у адвоката зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

При цьому, суд наголошує, що обмеження, що пов`язані з використанням підсистеми «Електронний суд» є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя, тому що носить елемент правової дисципліни, яких законодавець зобов`язав обов`язково зареєструватися користувачами цих підсистем.

Усунення зазначених вище недоліків можливе шляхом складання належно оформленої апеляційної скарги у новій редакції із зазначенням усіх передбачених статтею 356 ЦПК України реквізитів, з її копіями відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частиною третьою статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

До апеляційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися (п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення № 41), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (підпункт 12. 4 пункту 12 Положення № 41).

Законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

У постанові від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18 Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що «ордер має містити назву органу, в якому надається правова допомога адвокатом, при цьому в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду».

Частиною першою ст. 351 ЦПК України встановлено, що судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Встановлено, що подана апеляційна скарга підписана відповідачем та ї представником адвокатом Хилько Ю.І.

Проте, доказів того, що представник відповідача уповноважений представляти інтереси ОСОБА_1 в Кропивницькому апеляційному суді, матеріали справи не містять.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хилько Юрій Іванович, на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 червня 2024 року залишити без руху.

Запропонувати протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надати докази на підтвердження повноважень.

Запропонувати протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали усунутивиявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції належним чином оформлену апеляційну скаргу, яка відповідає вимогам ст.356 ЦПК України, разом із її копіями відповідно до кількості учасників справи.

У разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.І. Чельник