П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2024 року м. Київ

Справа № 761/1869/22

Провадження № 22-ц/824/3199/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А. М.,

суддів: Поливач Л. Д., Шкоріної О. І.,

сторони: позивач Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку

«Затишна оселя 17/31А»,

відповідач ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 31 липня 2023 року у справі за позовом Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» (далі - ОСББ «Затишна оселя 17/31А») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Позов мотивований тим, що 26 лютого 2015 року проведено державну реєстрацію ОСББ «Затишна оселя 17/31А» у житловому комплексі за адресою: АДРЕСА_1 .

14 березня 2016 року рішенням загальних зборів ОСББ «Затишна оселя 17/31А» затверджено розміри внесків на охорону будинку та контролю доступу вхідної групи

у розмірі 1,00 грн за 1 кв. м. квартири/приміщення та внеску на обслуговування підземного паркінгу у розмірі 25,00 грн за 1 кв. м паркомісця.

11 листопада 2018 року рішенням загальних зборів ОСББ «Затишна оселя 17/31А» затверджено внесок за житлові приміщення, який становить 5,92 грн за 1 кв. м загальної площі приміщення.

ОСОБА_1 є власницею нежитлових приміщень № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, № НОМЕР_4,

АДРЕСА_2 з 2014 року та відповідно користується житлово-комунальними послугами в будинку та безпосередньо у нежитлових приміщеннях.

Позивач вказував, що ним фактично надаються послуги по утриманню будинку та прибудинкової території, опалення, постачання холодної води, проте вони безпідставно не оплачуються відповідачем.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_1 на АДРЕСА_1 складає 29 742,02 грн, з яких: 20 549,69 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку; 9 192,33 грн - заборгованість по опаленню МЗК.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_2 на АДРЕСА_1 складає 3 092,05 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_3 на АДРЕСА_1 складає 15 773,00 грн - заборгованість

з внесків за утримання будинку та опалення МЗК.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_4 на АДРЕСА_1 складає 14 710,04 грн, з яких: 12 040,80 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку; 2 669,24 грн - заборгованість по опаленню МЗК.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_5 на АДРЕСА_1 складає 88 649,11 грн, з яких: 24 944,64 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку; 62 725,45 грн - заборгованість по опаленню МЗК; 972,02 грн - заборгованість з надання послуг водопостачання.

Загальна сума заборгованості зі сплати внесків, витрат на опалення та водопостачання по нежитлових приміщеннях № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, № НОМЕР_4, № НОМЕР_5 на АДРЕСА_1 станом на 19 грудня 2021 року складає

151 966,22 грн.

ОСББ «Затишна оселя 17/31А» просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість у розмірі 151 966,22 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суд ум. Києва від 10 лютого 2022 року матеріали позовної заяви ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги направлено за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвалою Голосіївського районного суд ум. Києва від 13 липня 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Справу призначено до розгляду.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30 вересня 2022 року справу за позовом ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги передано за підсудністю на розгляд Шевченківському районному суду м. Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суд ум. Києва від 16 січня 2023 року справу за позовом ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги прийнято до розгляду.

Рішенням Шевченківського районного суд ум. Києва від 31 липня 2023 року позовні вимоги ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задоволено.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Затишна оселя 17/31А» заборгованість зі сплати внесків, витрат на опалення, водопостачання та водовідведення за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року в сумі 151 966,00 грн та 2 481,00 грн судового збору.

Рішення суду мотивоване тим, що відповідачка не надала доказів на підтвердження тієї обставини, що сума заборгованості є меншою чи відсутня. Крім того, відповідачка не надала суду доказів, що послуги надані позивачем не надавались.

01 грудня 2023 року ОСОБА_1 подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Шевченківського районного суд ум. Києва від 31 липня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції прийняв всі твердження, які викладені позивачем у позовній заяві без підтверджень належними та допустимими доказами. Суд не взяв до уваги відсутність доказів прийняття позивачем на баланс будинку. На зборах позивача відповідачка присутня не була. Доказів надання будь-яких послуг позивач також не надав.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 06 грудня 2023 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Листом Київського апеляційного суд увід 11 грудня 2023 року витребувано з Шевченківського районного суду м. Києва справу № 761/1869/22 за позовом ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

22 січня 2024 року матеріали справи № 761/1869/22 за позовом ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 січня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суд ум. Києва від 31 липня 2023 року задоволено та поновлено його.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення шевченківського районного суду

м. Києва від 31 липня 2023 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків скарги.

Ухвала мотивована тим, що при поданні апеляційної скарги заявниця не в повному обсязі сплатила судовий збір.

09 лютого2024 року на виконання вимог ували суду представник ОСОБА_1 - адвокат Дадіверіна Л. І. надала докази доплати судового збору в розмірі визначеному судом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 31 липня 2023 року у справі за позовом ОСББ «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

29 лютого 2024 року представник ОСББ «Затишна оселя 17/31А» - Крикунов О. В. подав до Київського апеляційного суду відзив, у якому просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення Шевченківського районного суд ум. Києва від 31 липня

2023 року залишити без змін.

Відзив мотивований тим, що відповідачка є власницею нежитлових приміщень

№ НОМЕР_5, № НОМЕР_2, № НОМЕР_1 А, № НОМЕР_3, № НОМЕР_4 та співвласником багатоквартирного будинку на АДРЕСА_1 . Відповідачка не виконувала свої зобов?язання щодо своєчасної оплати за житлово-комунальні послуги. Твердження заявника про те, що послуги не надавалися та позивачем не підтверджено витрати на утримання будинку не відповідають дійсності. Є безпідставними аргументи заявника про те, що у неї відсутній обов?язок сплачувати за житлово-комунальні послуги, оскільки позивач не є стороною договорів оренди, а тому у нього відсутнє право звертатись до орендарів щодо стягнення платежів. Суд першої інстанції дав оцінку договорам оренди.

27 березня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Дадіверіна Л. І. подала до Київського апеляційного суду заяву, у якій просить відзив на апеляційну скаргу відхилити, а апеляційну скаргу задовольнити.

Заява мотивована тим, що сторона позивача вводить суд в оману. відповідачка не отримувала рахунків на сплату внесків та обов?язкових платежів, рахунки отримували орендарі. Позивач неправильно визначив відповідача у справі.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

У частинах першій-третій статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на апеляційну скаргу та у заяві на відзив, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на таке.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 2014 року є власником нежитлових приміщень

№ НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, № НОМЕР_4, АДРЕСА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

26 лютого 2015 року проведено державну реєстрацію ОСББ «Затишна оселя 17/31А» у житловому комплексі на АДРЕСА_1 .

14 березня 2016 року рішенням загальних зборів ОСББ «Затишна оселя 17/31А», затверджено Статут ОСББ «Затишна оселя 17/31А», що оформлено протоколом від

14 березня 2016 року № 14.

Згідно Статуту ОСББ «Затишна оселя 17/31А», об`єднання створено власниками квартир для забезпечення і захисту прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та Статутом.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів.

Вказані положення містяться в пунктах 2, 3 розділу ІІІ Статуту.

14 березня 2016 року рішенням загальних зборів ОСББ «Затишна оселя 17/31А» затверджено розміри внесків на охорону будинку та контролю доступу вхідної групи

у розмірі 1,00 грн за 1 кв. м квартири/приміщення та внеску на обслуговування підземного паркінгу у розмірі 25,00 грн за 1 кв. м паркомісця.

11 листопада 2018 року рішенням загальних зборів позивача затверджено

з 01 листопада 2018 року внесок на утримання будинку та прибудинкової території

у розмірі 5,92 грн за 1 кв. м загальної площі приміщення/квартири та нежитлових приміщень.

Також, на загальних зборах співвласників ОСББ «Затишна оселя 17/31А», які відбулись 11 листопада 2018 року була затверджена Методика розрахунку кількості теплової енергії, спожитої на опалення квартир, МЗК з урахуванням втрат розподільчими внутрішньобудинковими трубопроводами в багатоповерховому будинку з індивідуальною даховою котельнею за адресою: на АДРЕСА_1 (питання № 3 протоколу загальних зборів позивача від 11 листопада 2018 року).

Облік виробленої теплової енергії на опалення будинку ведеться за допомогою загальнобудинкових засобів обліку теплової енергії, який встановлено в котельні будинку та теплопунктах будинку.

Вартість теплової енергії, що виробляє дахова котельня житлового будинку

АДРЕСА_1 , розраховується, щомісячно у опалювальний період, згідно фактичних витрат на її виробництво та затверджується Головою правління ОСББ «Затишна Оселя 17/31А», як «Калькуляція вартості теплової енергії, що виробляє дахова котельня на житловому будинку АДРЕСА_1 за відповідний опалювальний період». За результатами кількісного розрахунку спожитої теплової енергії на опалення та її вартості проводиться нарахування витрат на опалення МЗК будинку та компенсацію втрат теплової енергії в мережі опалення будинку між всіма власниками житлових та нежитлових приміщень будинку, пропорційно площі цих приміщень, незалежно від того опалюється приміщення чи не опалюється та наявності чи відсутності індивідуального лічильника (пункти 2.2. та 2.5. Методики розрахунку кількості теплової енергії).

Відповідні суми, що підлягають сплаті власниками приміщень до Об`єднання на компенсацію витрат на опалення МЗК та втрат теплової енергії в мережі опалення будинку, зазначаються Об`єднанням у квитанціях на оплату внесків до Об`єднання, які надсилаються кожному власнику приміщень.

15 червня 2016 року між ОСББ «Затишна оселя 17/31А» і ПАТ «АК «Київводоканал» укладено договір № 15538/9-01 на надання послуг з водопостачання та приймання стічних вод через приєднані мережі.

Згідно умов цього договору ПАТ «АК «Київводоканал» надає ОСББ «Затишна оселя 17/31A» цілодобовий режим водопостачання та приймання стоків, за показниками всіх засобів обліку, зареєстрованих за абонентом - ОСББ «Затишна оселя 17/31A»,

а останній зобов`язується сплачувати відповідні послуги водопостачання та водовідведення.

Відповідно до довідки-розрахунку наданого позивачем, заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_1, за адресою: АДРЕСА_1 складає 29 742,02 грн,

з яких: 20 549,69 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку; 9 192,33 грн - заборгованість по опаленню МЗК.

Відповідно до довідки-розрахунку наданого позивачем, заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_2, за адресою: АДРЕСА_1 складає 3 092,05 грн.

Відповідно до довідки-розрахунку наданого позивачем, заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_3, за адресою: АДРЕСА_1 складає 15 773,00 грн з яких: 9 773,00 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку, 6 000,00 грн - заборгованість за послуги опалення МЗК.

Відповідно до довідки-розрахунку наданого позивачем, заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_4, за адресою: АДРЕСА_1 складає 14 710,04 грн з яких: 12 040,80 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку; 2 669,24 грн - заборгованість по опаленню МЗК.

Відповідно до довідки-розрахунку наданого позивачем, заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за період з 01 липня 2019 року до 19 грудня 2021 року щодо приміщення № НОМЕР_5, за адресою: АДРЕСА_1 складає 88 649,11 грн з яких: 24 944,64 грн - заборгованість з внесків за утримання будинку; 62 725,45 грн - заборгованість по опаленню МЗК; 972,02 грн - заборгованість з надання послуг водопостачання та водовідведення.

Загальна сума заборгованості зі сплати внесків, витрат на опалення МЗК, водопостачання та водовідведення по нежитлових приміщеннях № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3,

№ НОМЕР_4, № НОМЕР_5, за адресою: АДРЕСА_1 станом на 19 грудня 2021 року складає 151 966,22 грн.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним

і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий

і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Крім того, зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Згідно із частиною третьою статті 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів.

Статтею 179 ЖК України визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів,

а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюються з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків

і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 7 Правил користування приміщеннями жилих будинків

і прибудинковими територіями, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 зі змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власники квартир зобов`язані оплачувати надані житлово-комунальні послуги.

Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У постанові Верховного Суду від 26 вересня 2018 року у справі № 750/12850/16-ц (провадження № 61- 11107св18) зроблено висновок, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Питання щодо фактичного користування житлово-комунальними послугами входить до предмета доказування у справі та має істотне значення для її правильного вирішення.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом

у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Матеріали справи не містять актів-претензій від ОСОБА_1 на адресу

позивача щодо ненадання чи неналежного надання послуг.

Доказів відсутності заборгованості (сплати комунальних послуг) відповідачкою не надано.

Установивши, що ОСОБА_1 є власником нежитлових приміщень № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, № НОМЕР_4, АДРЕСА_2 , на підставі договору отримувала від житлово-комунальні послуги, однак неналежним чином виконувала зобов`язання щодо оплати за такі послуги, а також врахувавши відсутність в матеріалах справи доказів, які спростовують надання позивачем послуг або надання їх неналежної якості, застосувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову та стягнення з відповідачки заборгованості за отримані житлово-комунальні послуги в розмірі 151 966,00 грн.

Щодо аргументів сторони відповідача про те, що вказані нежитлові приміщення перебувають в платному орендному користуванні інших осіб і саме вони є належними відповідачами, то такі є аналогічними аргументам, наведеним у відзиві на позовну заяву яким суд першої надав належну правову оцінку та зазначив, що як вбачається з наданих відповідачем договорів оренди, останні укладені лише в березні та квітні 2021 року,

а позивач просить стягнути заборгованість з 01 серпня 2019 року, тобто доказів того, що вказані нежитлові приміщення перебували у платному орендному користуванні інших осіб до березня та квітня 2021 року суду не надано.

Відповідачка не оскаржувала рішення ОСББ «Затишна оселя 17/31А» щодо встановлення методики нарахування за опалення, а тому будь-які твердження відповідача щодо неможливості позивача їх встановлювати є безпідставними.

Дослідивши дані письмові докази, Київський апеляційний суд дійшов висновку, що вони не спростовують наявності заборгованості у ОСОБА_1 з оплати житлово-комунальних послуг перед позивачем.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для його скасування

в оскаржуваній частині.

Аргументи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, оскільки доказів на спростування встановлених обставин заявником не надано.

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального

і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 31 липня 2023 року- без змін, оскільки підстав для його скасування немає.

Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».

Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуване судове рішенні - без змін, розподіл судових витрат Київський апеляційний суд не здійснює.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 31 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач А. М. Стрижеус

Судді: Л. Д. Поливач

О. І. Шкоріна