ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/65/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Котенко Р. В., перевіривши клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту квартири АДРЕСА_1 , накладеного на підставі постанови Дарницького ВДВС м. Києва про арешт майна боржника від 23.03.2005. В обґрунтування вимог клопотання заявниця вказує, що зазначена квартира є спадковим майном, що залишилось після смерті її матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Накладений на квартиру арешт унеможливлює оформити спадкові права, відтак, посилаючись на ч. 7 ст. 158 ЦПК України, просить скасувати арешт на квартиру.

Перевіривши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що воно підлягає поверненню, виходячи з такого.

За змістом ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно із ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до зазначених норм процесуального закону із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору.

Заявницею не зазначено у якій цивільній справі були вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру. Більш того, з аналізу клопотання можна дійти висновку, що заявниця не є учасником жодної цивільної справи, у якій вживались заходи забезпечення позову та накладався судовим рішенням арешт на зазначену заявницею квартиру.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки положеннями ЦПК України не врегульовано питання щодо повернення клопотання про скасування заходів забезпечення позову з підстав звернення з цим клопотанням особою, яка не має права її підписувати, тому судом до поданого клопотання застосовується аналогія процесуального закону, а саме положення ст. 185 вказаного Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту підлягає поверненню з підстав, передбачених п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Разом з цим, суд зазначає, що особа, які є власником (володільцем) майна і яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту.

Керуючись ст.ст. 158, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що у випадку підтвердження належності їй майна вона має право звернутися до суду із позовною заявою про визнання права власності на майно, на яке було накладено арешт, та про зняття арешту з вказаного майна.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Р. В. Котенко