Справа № 296/7723/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2024 року м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участю секретаря судового засідання Могилевець В.С.

представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. 10.08.2023 ОСОБА_2 (далі - також позивач) звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із позовом до Житомирської міської ради (далі - також відповідач), в якому просив: "визначити додатковий строк для прийняття ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщини, що відкрилася після смерті його матері ОСОБА_3 12.12.2021, терміном на два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили".

1.2. Позов обґрунтовувався тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на квартиру загальною площею 66,43 м. кв. по АДРЕСА_1 та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства на території Стовпівської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

1.3. Посилаючись на те, що позивач є єдиним сином спадкодавиці ОСОБА_3 і єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері, однак у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки на день смерті матері - ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав у Польщі та перебував у трудових відносинах з ТзОВ «LG Energy Solution Wroclaw», Республіка Польща, що є поважною причиною, просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. 16.08.2023 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху. 14.09.2023 від позивача на виконання вимог ухвали надійшла заява про усунення недоліків з копіями державних актів на право власності на земельну ділянку.

2.2. 19.09.2023 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху повторно. 10.11.2023 позивач усунув вказані недоліки.

2.3. 14.11.2023 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира відкрито провадження у справі №296/7723/23, яку вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

2.4. 18.01.2024 до Корольовського районного суду надійшла заява, в якій позивач просив розглядати справу без його участі.

2.5. Відповідач отримав копію позовної заяви та копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, правом на подання відзиву на позов не скористався. 12.03.2024 через підсистему "Електронний Суд" представник відповідача ОСОБА_4 направила заяву про розгляд справи за її відсутності.

2.6. 09.05.2024 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

2.7. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала усні пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві та просила позов задовольнити.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

3.1. ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_2 , матір`ю якого зазначено « ОСОБА_3 », що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 20.03.1973 (а.с.4).

3.2. За життя ОСОБА_3 набула право власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства на території Стовпівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, що стверджується копією технічного паспорта та копією державного акту на право власності на земельну ділянку серія НА №120161 (а.с.4, 22-23, 26).

3.3. 26.02.2019 ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений в.о. старости Стовпівського старостинського округу №7 Чуднівської міської роди Житомирської області Перепелицею І.П. зареєстрований за №2 від 26.02.2019, в якому все належне їй на день смерті майно заповідала ОСОБА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №76342347 від 25.03.2024 та копією заповіту(а.с.61-65,67).

3.4. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 14.12.2021 (а.с.5).

3.5. В квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої була ОСОБА_3 , були зареєстровані: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , що стверджується довідкою ОСББ «Сузір`я 2/48» від 06.06.2019 (а.с.6).

3.6. ОСОБА_3 на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що стверджується копією витягу №1191 від 14.07.2023 (а.с.5).

3.7. З 09.11.2021 до 08.11.2023 ОСОБА_2 проживав у Польщі та перебував у трудових відносинах з ТзОВ «LG Energy Solution Wroclaw», Республіка Польща, що підтверджується копією трудового договору від 09.11.2021 (а.с.7-8).

ІV. НОРМИ ПРАВА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

4.1. Згідно зі статтями 1216, 1217 Цивільного кодексу України (ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

4.2. Статтями 1233 та 1236 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.

4.3. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

4.4. За змістом частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок, зокрема, смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

4.5. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

4.6. Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

4.7. Відповідно до положення статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3).

V. МОТИВИ та ВИСНОВОК СУДУ

5.1. З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , якій належали на праві власності квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства на території Стовпівської сільської ради Житомирського району Житомирської області. Також у складеному за життя заповіті ОСОБА_3 заповідала все належне їй на день смерті майно сину ОСОБА_2 .

5.2. Мотивуючи поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 посилався на те, що не звернувся до нотаріальної контори із відповідною заявою, оскільки на день смерті матері -12.12.2021 проживав у Польщі та перебував у трудових відносинах з ТзОВ «LG Energy Solution Wroclaw», Республіка Польща.

5.3. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

5.4. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

5.4. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

5.5. Суд враховує, що законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

5.6. У постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження №61-38298св18) викладено висновок, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Суд у цій справі виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту, складеного на його користь, дізнався поза межами строку для прийняття спадщини. Такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

5.8. Ураховуючи, що позивач є спадкоємцем першої черги після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, оскільки проживав та працював в Республіці Польща, а також те, що спадкова справа після смерті спадкодавця до звернення позивача не заводилася, суд дійшов висновку про поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись статтями 19, 76-80, 89, 259, 263-265, 268, 273 Цивільного процесуального кодексу України, Корольовський районний суд міста Житомира,

У Х В А Л И В :

1. Позов ОСОБА_2 , задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач:

ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_5 ,

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_1

РНОКПП НОМЕР_3

Відповідач:

Житомирська міська рада

зареєстроване місцезнаходження за адресою:

10014, м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, буд. 4/2

Суддя Олена РОЖКОВА