Провадження №: 2/336/2633/2024
Ухвала

іменем України

25 липня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м.Запоріжжя Петренко Л.В., розглянувши матеріали справи №336/65766/24 (номер провадження 2/336/2633/24) за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

03 липня 2024 року до суду звернулась позивач ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_3 , в якій просив розірвати шлюб між нею та ОСОБА_3 , який зареєстрований Вознесенівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 27 січня 2021 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу було розподілено судді Петренко Л.В.

10 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишено без руху та надано п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу, документ в електронному вигляді, а саме ухвалу суду від 10 липня 2024 року було надіслано одержувачу позивачу в її електронний кабінет та доставлено 11 липня 2024 року о 20-05 годині. Станом на 25 липня 2024 року позивач не усунув вказані судом недоліки, не зважаючи на наявність достатнього часу після отримання її копії.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язанні виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд вбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

Так саме на сторін покладено обов`язок цікавитись та слідкувати станом розгляду справи, а також дотримуватись процесуальних строків здійснення тих, чи інших процесуальних дій.

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заяви до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

В установлений строк позивач зазначені в ухвалі недоліки не усунені, жодних заяв та клопотань до суду не надходило, а тому позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 185, 258-261, 272, 353, 354, 355 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: