05.08.2024 Справа № 756/985/23
№756/985/23
№2/756/333/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2024 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.

секретаря - Атаманюк П.В.

за участі: представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника Оболонської районної в місті Києві державної

адміністрації - Сапсай С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про зміну договору найму житлового приміщення,

в с т а н о в и в:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до свого брата ОСОБА_2 та його доньки ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом виділення у користування позивача житлової кімнати площею 18,0 кв.м. та лоджії площею 1,6 кв.м., у користування відповідачів двох житлових кімнат площею 11,3 кв.м. та 11,8 кв.м., а кухню площею 8,8 кв.м., ванну площею 2,6 кв.м., вбиральню площею 1,0 кв.м., коридор площею 1,7 кв.м., коридор площею 4, 4 кв.м., коридор площею 8,4 кв.м. просив залишити у загальному користуванні. Також, просив зобов`язати Оболонську районну в місті Києві державну адміністрацію укласти з ОСОБА_1 договір найму на житлову кімнату площею 18,0 кв.м. та лоджію площею 1,6 кв.м. в квартирі АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову вказував, що квартира була отримана його батьком ОСОБА_4 на підставі ордера Серії Б №19663 від 12.02.1979 року на сім`ю з 4 осіб, в тому числі дружину ОСОБА_5 та синів ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Квартира АДРЕСА_1 загальною площею 69,6 кв.м., житловою 41.1.кв.м., складається з трьох ізольованих кімнат площею 11,3 кв.м., 11,8 кв.м., та 18,0 кв. м., кухні площею 8,8 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., вбиральні площею 1,0 кв.м., коридору площею 1,7 кв.м, коридору площею 4, 4 кв.м., коридору площею 8,4 кв.м., лоджії - 1,6 кв.м. і на даний час не є приватизованою.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , при цьому після смерті ОСОБА_4 договір найму житлового приміщення не переукладався.

Станом на час розгляду справи в квартирі зареєстровані і проживають ОСОБА_1 . ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Впродовж останніх років у позивача та відповідачів склалися непрості та напружені стосунки, в квартирі де вони проживають і зареєстровані, сторони не можуть знайти порозуміння щодо користування помешканням, сплати рахунків за комунальні послуги та утримання житла.

За твердженням позивача ОСОБА_2 та його дочка ОСОБА_3 не надають згоду на укладення із ним окремого договору найму на кімнату площею 18,0 кв.м.

За таких обставин, позивач просив про задоволення позовних вимог.

Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та представника і ухвалення рішення на підставі наявних доказів.

Представник Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації подав заяву про розгляд справи та ухвалення рішення за відсутності їх представника.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, причин неявки до суду не повідомили.

З огляду на заяви представника позивача та представника Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, чергову неявку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд вважає можливим розгляд справи та ухвалення рішення за відсутності останніх.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив наступне.

На підставі ордера Серії Б №19663 від 12.02.1979 року на сім`ю з 4 осіб, ОСОБА_4 в тому числі дружину ОСОБА_5 та синів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 видано квартиру АДРЕСА_1 .

З технічного паспорту на квартиру вбачається, що квартира АДРЕСА_1 загальною площею 69,6 кв.м., житловою 41.1.кв.м., складається з трьох ізольованих кімнат площею 11,3 кв.м., 11,8 кв.м., та 18,0 кв. м., кухні площею 8,8 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., вбиральні площею 1,0 кв.м., коридору площею 1,7 кв.м, коридору площею 4, 4 кв.м., коридору площею 8,4 кв.м., лоджії - 1,6 кв.м.

Спірна квартира сторонами не приватизована.

Згідно витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Як вбачається із позовних вимог позивач просить виділити у своє користування кімнату площею 18,0 кв.м. та лоджію площею 1,6 кв.м., у користування відповідачів дві житлові кімнати площею 11,3 кв.м. та 11,8 кв.м., а інші приміщення квартири залишити в спільному користуванні.

Згідно ст. 47 ЖК України, норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

У відповідності до ч. 1 ст. 48 ЖК України, жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Згідно абзаців 1,5 п. 53 правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності.

Відповідно до п.п. 2,3 постанови від 15 липня 1985 року №582 виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів «Про порядок застосування в м. Києві правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» із змінами від 30.04.1991 року, тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв.м включно на кожного члена родини. Встановлено, що жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв.м. жилої площі. Визначено рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею 9,0 кв.м на одну особу.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму ВСУ «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» №2 від 12.04.1985 року, в силу ст.104 ЖК УРСР, суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов і викличе необхідність постановки на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Як встановлено в судовому засіданні житлова площа квартири АДРЕСА_1 41.1.кв.м., тобто на кожного зареєстрованого члена сім`ї припадає 41.1:3=13,7 кв.м.

При цьому, позивач просить виділити у користування відповідачам кімнат за розміром менше норм жилої площі (13,65 кв. м.), встановленої ст. 47 Житлового кодексу України, а собі виділити не лише кімнату яка перевищує на 4.4 кв.м. житлову площу кожного зареєстрованого члена сім`ї, а ще й лоджію площею 1,6 кв.м.

Очевидним є те, що порядок користування квартирою, про який просить позивач, не враховує баланс інтересів членів сім`ї наймача та не забезпечує рівні умови здійснення ними своїх прав.

Частиною 1 ст. 64 ЖК України передбачено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством (ст. 103 ЖК України).

В силу ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України, член сім`ї наймача вправі вимагати за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу.

З огляду на зазначене та неможливість розподілу між мешканцями квартири АДРЕСА_1 ізольованих кімнат без порушення їх житлових прав, суд вважає неможливим зобов`язання укладення з ОСОБА_1 . окремого договору найму помешкання на ті приміщення, які не виділені йому для користування.

Зважаючи на викладене вище, вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про встановлення порядку користування є безпідставними та необґрунтованими, а тому такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265 ЦПК України, 47, 48, 64, 104 ЖК України, -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про зміну договору найму житлового приміщення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст виготовлено 05.08.2024 року.

Суддя А.В. Шевчук