Провадження №2-о/752/589/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального правління юстиції (м. Київ) про усиновлення дитини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з заявою про усиновлення дитини, заінтересована особа ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального правління юстиції (м. Київ).

Дослідивши матеріали заяви, встановлено, що вона підлягає передачі за підсудністю на розгляд до іншого суду, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою - четвертою цієї статті.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (ч.3 ст. 294 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження підлягають розгляду справи, зокрема, за заявою про усиновлення дитини.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Однією з таких особливостей є спеціально визначені процесуальним законодавством правила визначення територіальної юрисдикції суду, який має право здійснювати розгляд справи у порядку окремого провадження.

Звертаючись саме до Голосіївського районного суду міста Києва із заявою про усиновлення дитини, заявник обґрунтовує це тим, що він, заінтересована особа (мати дитини) та дитина стосовно якої подано заяву про її усиновлення, відповідно до договору оренди фактично проживають за адресою АДРЕСА_1 .

На виконання вимог статті 187 ЦПК України судом зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно даних з Єдиного державного демографічного реєстру (відповідь від 23.07.2024 №703562) ОСОБА_2 (мати дитини), ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

За частинами 3, 4 ст.29 ЦК місцем проживання фізичної особи у віці до 10 років та від 10 до 14 років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона перебуває, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна. Недотримання вимог закону про підсудність може призвести до ускладнень щодо залучення до розгляду справи осіб, які мають брати у ній участь, визначення органу опіки та піклування, який повинен надати суду висновок про обґрунтованість усиновлення та відповідність його інтересам дитини.

Оскільки заінтересована особа - ОСОБА_2 (мати дитини) та малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , вказана адреса не відносяться до територіальної юрисдикції Голосіївського району м. Києва, а відноситься до юрисдикції Дергачівського районного суду Харківської області.

Щодо наданого заявником договору оренди та зазначення фактичного місця проживання за адресою АДРЕСА_1 , суд зазначає, що Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 24 червня 2024 року у справі №554/7669/21 зробила висновок, що особа може мати декілька місць проживання чи перебування. Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації (декларування) місця проживання чи перебування особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення.

Реєстрація (декларування) місця проживання чи перебування у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема, під час вибору суду, якому підсудна справа

Отже, в нормах ЦПК передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

Таким чином, на підставі отриманої судом інформації про зареєстроване місце проживання матері дитини та дитини, та з урахуванням вище викладених положень законодавства, судом встановлено, що заявником подана заява в порядку окремого провадження про усиновлення дитини з порушенням правил підсудності.

Цивільна справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Голосіївського районного суду міста Києва та підлягає передачі за підсудністю на розгляд Дергачівського районного суду Харківської області.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

З урахуванням вищевикладеного, цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального правління юстиції (м. Київ) про усиновлення дитини підлягає передачі за підсудністю до Дергачівського районного суду Харківської області.

Керуючись ст.ст. 30, 31, 32, 293, 294, 310 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Передати на розгляд до Дергачівського районного суду Харківської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального правління юстиції (м. Київ) про усиновлення дитини.

Передачу цивільної справи здійснити в порядку, встановленому частиною 3 статті 31 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена 23.07.2024.

Суддя Ж. І. Кордюкова