"23" липня 2024 р. Справа № 363/620/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Душиної Х.М.,

представника

заінтересованих осіб ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зміну способу виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про встановлення земельного сервітуту, -

ВСТАНОВИВ:

26.06.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про зміну способу виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про встановлення земельного сервітуту, яку було призначено до судового розгляду на 03.07.2024 року на 14 год. 20 хв.

У судове засідання, яке було призначене на 03.07.2024 року заінтересовані особи не з`явилися, у зв`язку із чим розгляд заяви був відкладений на 23.07.2024 року на 10 год. 00 хв.

Разом з тим, 22.07.2024 року до суду від заявника ОСОБА_2 надійшла заява про залишення без розгляду заяви про зміну способу виконання судового рішення.

Заявник та її представник до суду не з`явилися.

Представник заінтересованих осіб у судовому засіданні підтримав заяву ОСОБА_2 про залишення заяви про зміну способу виконання рішення без розгляду.

Суд, заслухавши доводи представника заінтересованих осіб, дослідивши подану заяву та матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Згідно із ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Статтею 257 ч.1 п.5 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявник, у відповідності до норм ЦПК України, наділений правами щодо зменшення, збільшення вимог або залишення без розгляду заяви в цілому, або певних вимог, у зв`язку із чим, клопотання про залишення заяви без розгляду підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 257, 259, 260, 261, 353, 435 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зміну способу виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про встановлення земельного сервітуту залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя І.Ю. Котлярова