Справа № 646/4743/24
№ провадження 2/646/2170/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.24 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді Барабанової В.В.,

за участю секретаря судового засідання Ільченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) до Петропавлівської сільської об`єднаної територіальної громади (адреса: Харківська обл., Куп`янський р-н, с. Петропавлівка, вул. Червона, 25-Б), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

30.04.2024 ОСОБА_1 звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до Петропавлівської сільської об`єднаної територіальної громади про визначення йому додаткового строку у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовна заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , податковий номер НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Білопільським PC УДМС України в Сумській області 13.06.2013, був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , має на праві приватної власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за кадастровим номером :02:000:0171, площею 6,2949 га., що знаходиться на території Петропавлівської сільської об`єднаної територіальної громади (колишньої Кислівської сільської ради) Куп`янського району Харківської області (сертифікат на право на земельну частку (пай) PH №895391 від 15.01.2001).

12.09.2019 ОСОБА_2 зробив розпорядження на випадок своєї смерті та залишив заповіт на його ім`я, посвідчений ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Білопільського районного нотаріального округу Сумської області за реєстром №512, на належну йому на праві приватної власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за кадастровим номером :02:000:0171, площею 6,2949 га., що знаходиться на території колишньої Кислівської сільської ради Куп`янського району Харківської області (сертифікат на право на земельну частку (пай) PH №895391 від 15.01.2001)

В січні 2024 року від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рідної сестри померлого ОСОБА_2 , йому стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 , видане Білопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Сумському районі Сумської області Східно-міжрегіонального управління Міністерства юстиції 31.03.2023).

В кінці січня 2024 року він усно звернувся до приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Сумської області Шамукової С.Ф. щодо можливості подачі заяви про прийняття спадщини на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за кадастровим номером :02:000:0171, площею 6,2949 га., що знаходиться на території колишньої Кислівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

06.02.2024 від приватного нотаріуса Шамукової С.Ф. по пошті йому надійшло письмове роз`яснення (вих. № 11/01-16 від 02.02.2024р.), в якому повідомляється:

-відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою;

-відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право сприйняти спадщину;

право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини;

-відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину;

-відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини;

-спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.

Позивач вважає, що вказаний строк було пропущено з поважних причин, в тому числі і у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, а також, через необізнаність про настання смерті ОСОБА_2 , про що йому стало відомо у січні 2024 року від рідної сестри померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Посилаючись на викладені обставини, вважає, що вказаний строк ним було пропущено через поважні причини, а тому, просив задовольнити його вимоги та визначити додатковий строк для подання такої заяви терміном шість місяців.

Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 01.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито позовне провадження в цивільній справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Справу ухвалено розглядати в порядку загального позовного провадження із призначенням в підготовче судове засідання.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 31.05.2024 закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті.

В дане судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява позивача, в якій він просить розглянути справу і винести рішення за відсутності позивача. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі і просять задовольнити.

В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до суду надійшла заява від відповідача, в якій він просить розглянути справу за його відсутності, при прийнятті рішення покладаються на розсуд суду.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , податковий номер НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Білопільським PC УДМС України в Сумській області 13.06.2013, був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , має на праві приватної власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за кадастровим номером :02:000:0171, площею 6,2949 га., що знаходиться на території Петропавлівської сільської об`єднаної територіальної громади (колишньої Кислівської сільської ради) Куп`янського району Харківської області (сертифікат на право на земельну частку (пай) PH №895391 від 15.01.2001).

12.09.2019 ОСОБА_2 зробив розпорядження на випадок своєї смерті та залишив заповіт на ім`я позивача, посвідчений ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Білопільського районного нотаріального округу Сумської області за реєстром №512, на належну йому на праві приватної власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за кадастровим номером :02:000:0171, площею 6,2949 га., що знаходиться на території колишньої Кислівської сільської ради Куп`янського району Харківської області (сертифікат на право на земельну частку (пай) PH №895391 від 15.01.2001)

31.03.2023 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Білопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Сумському районі Сумської області Східно-міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 31.03.2023.

В кінці січня 2024 року позивач ОСОБА_1 усно звернувся до приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Сумської області Шамукової С.Ф. щодо можливості подачі заяви про прийняття спадщини на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за кадастровим номером :02:000:0171, площею 6,2949 га., що знаходиться на території колишньої Кислівської сільської ради Куп`янського району Харківської області, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

06.02.2024 від приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Сумської області Шамукової С.Ф. по пошті позивачу надійшло письмове роз`яснення (вих. № 11/01-16 від 02.02.2024), в якому повідомляється наступне: «Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право сприйняти спадщину. Право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.»

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).

Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивач повинен був звернутися до нотаріуса за останнім місцем проживання спадкодавця із заявою про прийняття спадщини в період з 31.03.2023 до 30.09.2023.

Листом від 02.02.2024 №11/01-16, приватним нотаріусом Шамуковою С.Ф., позивачу роз`яснено, що ним пропущений 6-ти місячний строк для прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України та рекомендовано звернутись до суду.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судовим розглядом встановлено, що на час відкриття спадщини позивач не проживав та не був зареєстрованим разом зі спадкодавцем.

Загальновідомим є факт початку 24.02.2022 військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер.

Територія м. Харкова та Харківської області з 24.02.2022 року по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор та органів поштового зв`язку.

Таким чином, закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини припало на період проведення на території м. Куп`янська активних бойових дій.

На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова та Харківської області у період з 24.02.2022 року, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну обставину, що істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії з прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини.

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.

Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності».

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання.

Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги.

Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади.

Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості.

Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи те, що закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини припало на період активних бойових дій у м. Куп`янську Харківської області внаслідок збройної агресії російської федерації, незначний пропуск позивачем визначеного ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, та вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, саме такий строк на думку суду є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, тим самим задовольнивши позов частково.

Керуючись ст.ст. 1221, 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 19, 76, 77, 81, 82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 273, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Петропавлівської сільської об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Головуючий: В.В. Барабанова