Справа № 673/295/23
Провадження № 2/673/51/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2024 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої - судді Ягодіної Т.В.,

за участю секретаря судового засідання -Демчишиної Н.Г.,

відповідачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представників- ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,-

встановив:

1.Короткий зміст позовних вимог, позиція учасників справи

В березні 2023 року ОСОБА_6 звернулася до суду з позовом до Деражнянської міської ради, яка в подальшому була замінена на належних відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 та з урахуванням чинних на час розгляду справи позовних вимог просила встановити факт родинних відносин між ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та його матір`ю ОСОБА_10 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний брат ОСОБА_9 , який до дня смерті був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 .

До складу спадкового майна після смерті ОСОБА_9 увійшла земельна ділянка площею 1,4019га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території бувшої Кальнянської сільської ради Хмельницької області.

Позивач являється спадкоємцем п`ятої черги за законом до майна померлого ОСОБА_9 та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану земельну ділянку.

Проте як стало відомо в процесі оформлення спадкових прав, за життя ОСОБА_9 прийняв, проте належним чином не оформив свої спадкові права на земельну ділянку, площею 0,25га, що на підставі рішення сімнадцятої сесії Кальнянської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області №1 від 29.09.1993 року належала його померлій матері ОСОБА_10 . При цьому нотаріусом було виявлено розбіжності у написання прізвища померлої ОСОБА_10 у свідоцтві про її смерть та свідоцтві про народження ОСОБА_9 та рекомендовано з цього приводу звернутися до суду.

Зважаючи, що встановлення вказаного факту породжує для неї як спадкоємця майна померлого ОСОБА_9 правові наслідки, вказувала на наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні позивач, а в подальшому її представники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вимоги позову підтримали, з підстав викладених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_1 вимоги позову підтримав та не заперечує щодо їх задоволення судом.

Відповідач ОСОБА_2 та представник відповідачів ОСОБА_5 в суді заперечували щодо позовних вимог, вказуючи, що позивачка у визначений законом строк не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_9 , а тому вимоги даного позову вважають безпідставними.

Відповідачі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися, однак належним чином повідомлялися про розгляд справи.

2. Рух справи в суді

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Деражнянського районного суду Хмельницької області від 16.03.2023 року у розгляді справи №673/295/23 визначено склад суду-головуючий суддя Ягодіна Т.В.

Ухвалою судді від 21.03.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду із відкриттям провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження. Роз`яснено для відповідача можливість у визначений законом строк подати до суду відзив на позовну заяву.

Ухвалою від 02.05.2023 року судом з власної ініціативи залучено до участі у даній справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_11 .

Ухвалою суду від 19.07.2023 року за клопотанням позивача в якості належних відповідачів залучено до справи ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_12 Роз`яснено для співвідповідачів можливість у визначений законом строк подати до суду відзив на позовну заяву.

03.08.2023 року представником ОСОБА_5 в інтересах відповідачів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву згідно якого останні заперечують щодо позовних вимог з огляду на те, що позивачка пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а отже не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_9 , що вказує на безпідставність заявлених позовних вимог.

Ухвалою суду від 14.12.2023 року у клопотанні представника відповідача ОСОБА_5 про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 673/647/23 за позовом ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_2 до ОСОБА_6 та ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та визнання ОСОБА_6 такою, що не прийняла спадщину відмовлено.

Ухвалою суду від 18.01.2024 року клопотання представника позивача задоволено, позовні вимоги ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_2 про визнання в порядку спадкування права на завершення виготовлення технічної документації та здійснення державної реєстрації права власності на земельну ділянку залишено без розгляду.

Ухвалою суду від 18.01.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

09.08.2024 року судовий розгляд справи завершено ухваленням рішення по суті спору.

3.Фактичні обставини справи

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Кальна Хмельницького району Хмельницької області помер ОСОБА_9 (а.с.10 Т.1).

За життя ОСОБА_9 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 . На день його смерті за даною адресою ніхто не зареєстрований (а.с.40 Т.1).

Після його смерті приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловською В.О. заведено спадкову справу за №32/2022 (а.с. 37-54 Т.1).

Так, вставлено, що 09.03.2022 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9 звернувся його двоюрідний племінник ОСОБА_1 (а.с.38 Т.1).

Згідно рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 01.08.2022 року, яке набрало законної сили 01.09.2022 року встановлено факт родинних відносин між померлим ОСОБА_9 , двоюрідним дядьком ОСОБА_1 (а.с.49-50 Т.1).

05.08.2022 року із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9 як двоюрідні племінники останнього також звернулися ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_11 (а.с.44-46 Т.1).

Листом від 05.08.2022 року приватний нотаріус повідомив ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_11 пр. необхідність звернення до суду задля необхідності підтвердження родинних відносин із спадкодавцем (а.с.47 Т.1).

07.09.2022 року із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_9 звернулася ОСОБА_6 як двоюрідна сестра померлого (а.с.48 Т.1).

27.01.2023 року в межах вказаної спадкової справи приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловською В.О. видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яке складається із земельної ділянки площею 1,4019га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :04:068:0019, яка знаходиться на території Деражнянської ТГ (колишня Кальнянська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області (а.с.52 Т.1).

Згідно рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 16.01.2024 року, з урахуванням описки цього ж суду від 16.02.2024 року, встановлено юридичні факти, що ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 за життя доводився двоюрідним дядьком ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . В задоволенні позовних вимог про визнання ОСОБА_6 такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позовної вимоги щодо визнання ОСОБА_6 такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_9 ,суд виходив з того, що ОСОБА_6 у встановлений строк прийняла спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_9 (а.с.9-11 Т.2)

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду в частині відмови в задоволені позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 оскаржили його в цій частині в апеляційному порядку.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 24.04.2024 року рішення суду від 16.01.2024 року в частині відмови у задоволенні позовної вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про визнання ОСОБА_6 такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_13 , змінено, викладено мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Так, суд вказував, що вирішення позовної вимоги про визнання ОСОБА_6 такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_9 при чинному свідоцтві про право на спадщину за законом від 27.01.2023 року, яке видане ОСОБА_6 щодо частини спадкового майна спадкодавця ОСОБА_9 не відновить порушених, на думку позивачів, їх спадкових прав.

Відтак, правомірним та ефективним способом захисту прав ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на спадкове майно спадкодавця ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є оспорення свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.01.2023 року, виданого ОСОБА_6 (а.с. 9-11 Т.2)

Також, судом встановлено, що в червні 2024 року ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 звернулися до Деражнянського районного суду Хмельницької області з позовом до ОСОБА_6 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом.

Згідно ухвали цього суду від 09.08.2024 року провадження у даній справі відкрито, призначено справу у підготовче засідання (а.с.12-13 Т.2).

Також, встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася Стрелецька Філля. Її батьками значаться ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , актовий запис 445 від 05.07.1949р. (а.с.21 Т.1)

ОСОБА_16 06.05.1946 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_17 , актовий запис №120 та змінила прізвище на ОСОБА_18 (а.с.22 Т.1).

ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_9 та його матір`ю значиться ОСОБА_16 (а.с.26 Т.1)

ІНФОРМАЦІЯ_5 у с. Кальня Деражнянського району Хмельницької області померла ОСОБА_10 , про що 23.07.1994 року складено відповідний актовий запис за №7 (а.с.7 Т.1).

Згідно архівної довідки, виданої виконавчим комітетом Деражнянської міської ради Хмельницької області від 21.03.2022 року за №02.15-08/14 в погосподарській книзі №4 с. Кальня (Кальна) за 1974-1976 роки Кальнянської сільської ради Деражнянського району за особистим рахунком № НОМЕР_1 зазначено господарство в с. Кальна, голова сім`ї ОСОБА_15 .

В розділі І «Список членів сім`ї» зазначено ОСОБА_15 , -голова сім`ї, ОСОБА_10 , 1926р.н.(відношення до голови сім`ї-дочка) та ОСОБА_9 , 1953р.н. (відношення до голови сім`ї-внук) (а.с.17 Т.1).

Згідно архівної довідки, виданої виконавчим комітетом Деражнянської міської ради Хмельницької області від 06.02.2023 року за №02.02-08/235 в погосподарській книзі №6 с. Кальня (Кальна) за 1991-1995 роки Кальнянської сільської ради Деражнянського району за особистим рахунком № НОМЕР_2 зазначено господарство в с. Кальна, голова сім`ї ОСОБА_10 .

В розділі І «Список членів сім`ї» зазначено ОСОБА_10 , 1926р.н., -голова сім`ї, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (відношення до голови сім`ї записано першим-син) (а.с.18 Т.1)

Згідно рішення сімнадцятої сесії Кальнянської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області №1 від 29.09.1993 року ОСОБА_10 в порядку приватизації передано земельну ділянку, площею 0,25га (а.с.19 Т.1).

В судовому засіданні свідки ОСОБА_19 та ОСОБА_20 підтверджували суду про те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_10 доводилася рідною матір`ю ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

4.Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав, застосовані норми права

Згідно зі статтями 1216,1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтями 1217,1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно положень ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого продовжено. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 164 з відповідними змінами та доповненнями (далі -Постанова).

На час відкриття спадщини до майна померлого ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 вказана Постанова не регулювання відносин спадкування.

Згідно пункту 3 Постанови, у редакції від 24.06.2022 року передбачалося, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

В цій справі позивачка стверджувала суду, що заяву від 07.09.2022 року про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного брата ОСОБА_9 нею подано у межах строків, визначених ст. 1270 ЦК України, отже вона являється спадкоємцем усього належного за життя останньому майна, а встановлення вказаного юридичного факту безпосередньо породжує для неї право на спадщину.

Суд враховує, що спадщина після смерті ОСОБА_9 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, за приписами ст. 1270 ЦК України 6-ти місячний строк на прийняття спадщини скінчився 02.09.2022 року.

Суд приймає до уваги, що постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 зупинено строк на прийняття спадщини, поки діє воєнний стан.

Проте Верховний Суд вказав, що відповідний пункт цієї постанови суперечить статтям1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню (постанова КЦС ВС від 25.01.2023 у справі №676/47/21).

Так ієрархія актів цивільного законодавства може базуватися на їхній юридичній силі (вимір за вертикаллю). Вона поширюється на співвідношення, по-перше, закону та підзаконних актів і, по-друге, Конституції України та законів (як кодифікованих, так і інших (поточних)). Одночасно існує ієрархія між ЦК України як кодифікованим законом й іншими (поточними) законами, що регулюють цивільні відносини. Вона базується на визнанні ЦК України основним актом цивільного законодавства (вимір ієрархії за горизонталлю).

Що стосується виміру ієрархії за горизонталлю, то у ст. 4 ЦК України закріплено пріоритет його норм (як основного регулятора приватних відносин) над нормами інших законів. Такий спосіб вирішення колізії норм цього Кодексу та інших законів підтримав Конституційний Суд України.

Щодо виміру ієрархії за вертикаллю уст. 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. А також зазначено, що якщо постанова КМУ суперечить положенням цього Кодексу або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК України або закону.

Правила стосовно строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України. Законодавець як у ст. 1270 ЦК України, що стосується строку прийняття спадщини, так і в інших нормах Кодексу не передбачив можливості наявності такої конструкції, як зупинення перебігу строку на прийняття спадщини. Тим паче, він не закріпив можливості визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, ніж встановлені в Кодексі.

Таким чином, застосування інших положень, зокрема, постанови КМУ, що суперечать приписам ЦК України щодо визначення строків реалізації права на прийняття спадщини, є протиправним.

Враховуючи викладене вище, суд констатує, що спірну заяву про прийняття спадщини позивачкою ОСОБА_21 подано поза межами передбаченого ст. 1270 ЦК України строку. Також, у матеріалах спадкової справи, яка була заведена після смерті ОСОБА_9 відсутня письмова згода спадкоємців-відповідачів по справі на прийняття спадщини позивачкою. Крім того, остання не зверталася до суду із позовними вимогами про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_9 .

Крім того аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

При вирішенні вказаної справи, суд враховує, що наразі у провадженні цього ж суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до ОСОБА_6 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видане останній 27.01.2023 року на земельну ділянку площею 1,4019га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :04:068:0019, яка знаходиться на території Деражнянської ТГ (колишня Кальнянська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області.

Також, як стверджує позивач, до складу спадкового майна, після смерті ОСОБА_9 , крім земельної ділянки площею 1,4019га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :04:068:0019, яка знаходиться на території Деражнянської ТГ (колишня Кальнянська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області, увійшла земельна ділянка, площею 0,25га, яка була передана у власність його матері ОСОБА_10 .

Разом з тим, достовірні докази, що саме померлій ОСОБА_10 за життя в порядку приватизації передано вказану земельну ділянку у матеріалах справи відсутні, а наявні з цього приводу документи містять розбіжності у написанні по батькові ОСОБА_22 .

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведене те, що встановлення вказаного факту родинних відносин безпосередньо породжує для неї юридичні наслідки у виді права на спадщину, а відтак вважає вимоги позову необґрунтованими і такими що не підлягають до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 10, 23, 81, 89, 258, 259, 263-268, 273, 315 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

Позивач:

ОСОБА_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

Відповідачі:

- ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

- ОСОБА_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_5 ;

- ОСОБА_8 , зареєстроване місце проживання: Хмельницька область, Хмельницький район с.Кальна, РНОКПП НОМЕР_6 ;

- ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_7 .

Повне рішення суду складене 19.08.2024 року.

Суддя: Т. В. Ягодіна