БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2-н/356/63/24
Справа № 356/477/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2024 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою Комунального підприємства «Міськводоканал виконавчого комітету Березанської міської ради» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання житлово-комунальних послуг, боржник ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла вказана вище заява про видачу судового наказу, обґрунтована тим, що на підставі публічного договору приєднання КП "Міськводоканал Виконавчого комітету Березанської міської ради" надає послуги по подачі води та відведенню стоків для населення м. Березань. Текст даного договору 01.01.2024 розміщено на вебсайті КП "Міськводоканал Виконавчого комітету Березанської міської ради" (https://voda-berezan.telsys.net.ua/files/dogovir_voda.pdf) у вільному доступі та договір вважається укладеним через 30 днів з моменту такого розміщення. Фактом приєднання споживача до умов договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема, надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуг. Боржник є абонентом КП "Міськводоканал Виконавчого комітету Березанської міської ради" та користується наданими послугами, тому повинен сплачувати їх вартість. Разом з тим, в порушення норм діючого законодавства, боржник не проводив оплату за надані послуги, внаслідок чого станом на 09.07.2024 виникла заборгованість у розмірі 13 106,31 грн. За таких обставин, просить суд видати судовий наказ про стягнення на свою користь з боржника ОСОБА_1 заборгованості за отримані послуги у вказаному вище розмірі, а також сплачений судовий збір в сумі 302,80 грн.

Суд, розглянувши подану заяву та додані до неї документи, прийшов до висновку, що у видачі судового наказу слід відмовити виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо (ч. 3 ст. 19 ЦПК України).

Так, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер та належним чином документально підтверджені.

У відповідності до роз`яснень п.п. 9,13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23.12.2011, наявність спору про право вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги Якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Так, згідно з вимогами п.п. 4, 5 ч. 2, п.п. 3, 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинні бути зазначені вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються, перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, а до заяви про видачу судового наказу додається копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості, та інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

За змістом частини 1 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Відповідно до п.п. 1, 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог ст. 163 цього Кодексу та з поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Так, згідно з частиною 1 статті 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Відповідно до п. 5 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2019 № 690 (із змінами і доповненнями), послуги надаються споживачу згідно з умовами типового договору про надання послуг, що укладається з урахуванням особливостей, визначених Законом України Про житлово-комунальні послуги (далі - договір), та вимогами цих Правил.

Пунктом 14 вказаних вище Правил передбачено, що надання послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Індивідуальний договір з власником індивідуальних (садибних) житлових будинків вважається укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуг, якщо такий власник не вчинив дій щодо відключення (відмови) від комунальної послуги (фактичне виконання робіт із відключення будинку).

Фактом приєднання споживача до умов індивідуального договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуг.

За змістом ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Разом з тим, проаналізувавши матеріали поданої заяви, вбачається, що пред`явлені заявником вимоги належним чином не обґрунтовані та до заяви не додано належних доказів, які такі вимоги підтверджують.

Так, всупереч вищевказаному, заявником до поданої заяви про видачу судового наказу не додано договору, укладеного з боржником в письмовій (в тому числі електронній) формі, у відповідності до вимог п. 3 ч. 3 ст. 163 ЦПК України.

При цьому, звертаючись до суду з даною заявою, заявник взагалі не зазначає, за який період виникла заборгованість, яку просить стягнути з боржника, обмежившись лише вказівкою, що станом на 09.07.2024 за боржником обліковується заборгованість в розмірі 13 103,31 грн. Порядок та підстави нарахування такої заборгованості, а також застосування тарифів жодним чином не обґрунтовані.

Надані суду виписки за житлово-комунальні послуги щодо абонента складені в односторонньому порядку заявником, без участі споживача, і не можуть безспірно доводити фактичне отримання послуг споживачем.

В матеріалах справи також відсутня заява-приєднання споживача до умов договору у відповідності до положень п. 14 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2019 № 690, отже, правовідносини, зазначені у поданій заяві, не ґрунтуються на правочині, вчиненому у письмовій формі, що не може бути предметом розгляду в порядку наказного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, заявником до заяви додано виписки за житлово-комунальні послуги за період з січня 2020 року по червень 2024 року, з яких вбачається, що станом на січень 2020 року за вказаним у ньому особовим рахунком вже обліковувалась заборгованість в сумі 5 893,12 грн., що, відтак, виникла за попередній невизначений період, проте до заяви не додано відповідного договору, який би підтверджував виникнення між заявником та вказаним у заяві боржником договірних відносин у встановленому на той час законом порядку.

Окрім того, в матеріалах справи відсутні також будь-які докази, які підтверджують, що боржник є власником вказаного в заяві житлового будинку та фактично користується наданими послугами.

Відтак, проаналізувавши подану заявником заяву про видачу судового наказу, суд прийшов до висновку про те, що дана заява подана з порушенням вимог ст. 163 цього Кодексу, а додані до неї письмові документи не можуть безспірно підтвердити наведені в заяві доводи, а, отже, слугувати доказом виникнення та порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Враховуючи вказане, у видачі судового наказу необхідно відмовити на підставі п.п. 1,8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 160-165 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Міськводоканал виконавчого комітету Березанської міської ради» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання житлово-комунальних послуг, боржник ОСОБА_1 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає чинності після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І. О. Капшученко