Справа № 275/812/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 року с-ще Брусилів

Суддя Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчук П.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у спільному майні та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Хоменка С.О. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у спільному майні та визнання права власності щодо частини будинку АДРЕСА_1 .

Разом із позовною заявою позивачка подала клопотання про відстрочення від сплати судового збору, посилаючись на те, що оскільки реальну вартість спірної частини нерухомого майна, тобто ціну позову, буде встановлено лише висновком судової експертизи, про призначення якої також просить суд, то розрахунок і сплату судового збору буде здійснено вже після проведення експертизи. За наведеного, просила відстрочити сплату судового збору до отримання судом висновку експерта.

Ухвалою судді Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.07.2024 вказану заяву було залишено без руху, надано строк в 10 днів для виправлення недоліків. Підставою для залишення позовної заяви без руху була відмова в задоволенні клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору та, як наслідок, порушення вимог п.3 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України по зазначенню ціни позову і сплаті судового збору.

Чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, - документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду. Вказані висновки викладено у постанові Верховного Суду від 08 листопада 2023 року у справі № 721/591/22.

Відповідно до матеріалів справи, копію ухвали про залишення позову без руху представник позивачки адвокат Хоменко С.О. отримав 06.07.2024, про що свідчить довідка про доставку електронного листа в "Електронному кабінеті" (а.с.39).

У встановлений судом десятиденний строк недоліки позовної заяви усунуто не було, з іншими заявами позивач чи її представник до суду не звертались.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

Конституційний Суд України у рішенні від 12.06.2007 року № 2-рп/2007 вказав, що необхідно відрізняти поняття «обмеження основоположних прав і свобод» від прийнятого у законотворчій практиці поняття «фіксація меж самої сутності прав і свобод» шляхом застосування юридичних способів (прийомів), визначаючи таку практику допустимою. При цьому, як слідує зі змісту Рішення Конституційного Суду України від 25.12.1997 року № 9-зп, не є порушенням права на судовий захист відмова суду в прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених не у відповідності до чинного законодавства.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Відповідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Згідно ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У відповідності до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у спільному майні та визнання права власності підлягає поверненню заявнику в зв`язку з неусуненням недоліків, зазначених судом в ухвалі про залишення позову без руху.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у спільному майні та визнання права власності - вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити позивачу та її представнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 25.07.2024.

Суддя П. В. Миколайчук