У Х В А Л А

Справа №344/20597/23

16 серпня 2024 року Богородчанський районний суд Івано-Франківської області

в складі : головуючого-судді Шишка О.А.,

з участю : секретаря Сіщук Г.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Богородчани заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 05.02.2024 року у цивільній справі № 344/20597/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтраст Україна" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до Богородчанського районного суду Івано-Франківської області із заявою про перегляд заочного рішення Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 05.02.2024 року у цивільній справі № 344/20597/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтраст Україна" до неї про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що вона не була присутня на розгляді справи та не знала про прийняте судом рішення. Тому просила заочне рішення скасувати та призначити справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні відповідачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Годованець В.Ф. повідомили, що відповідачка звернулася до позивача із заявою про реструктуризацію боргу. Щодо задоволення заяви покладаються на розсуд суду.

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтраст Україна" в судове засідання не з`явилася, подала заперечення, у яких заперечила проти скасування заочного рішення. Заяву про перегляд заочного рішення вважає безпідставною та просить залишити її без задоволення. Наголосила, що при ухваленні заочного рішення судом дотримано вимог ЦПК України щодо належного повідомлення відповідачки про дату, час та місце розгляду справи, судом досліджено надані документи, всебічно і повно з`ясовано обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінено в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що заочним рішенням Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 05 лютого 2024 року у справі № 344/20597/23 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтраст Україна" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, вирішено стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтраст Україна" 40080 грн заборгованості за договором №5087040 про надання споживчого кредиту від 18.11.2021 року (яка складається із заборгованості за тілом кредиту в розмірі 15000 грн та заборгованості за процентами в розмірі 25080 грн), 5000 грн витрат на професійну правничу допомогу, а також 2147,20 грн судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, виходячи зі змісту ч.1 ст.288 ЦПК України, заява про скасування заочного рішення підлягає задоволенню у тому випадку, якщо є вагомі підстави для скасування заочного рішення: поважність причин неявки відповідача у судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву, а також наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, лише за сукупністю цих двох умов у суду є підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду в загальному порядку.

За змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити та неподання відзиву на позовну заяву.

Прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З матеріалів справи видно, що відповідачка повідомлялася судом у встановленому законом порядку про час та місце розгляду справи шляхом направлення документів по справі та судової повістки за зареєстрованим місцем її проживання. Поважних причин неявки у судове засідання, а також неподання відзиву на позовну заяву у строк, який встановлений судом, у заяві про скасування заочного рішення сторона відповідача не повідомила. Отже судом дотримані умови проведення заочного розгляду цивільної справи.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідачка має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Разом з тим в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення та мають істотне значення для вирішення спору по суті.

З огляду на викладене, оскільки підставами для скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 05 лютого 2024 року у справі № 344/20597/23.

За таких обставин судом встановлено відсутність умов для скасування заочного рішення, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі наведеного, керуючись ст. 258-260, 287, 288 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 05.02.2024 року у цивільній справі № 344/20597/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтраст Україна" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Роз`яснити заявниці, що відповідно до ч. 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий О. А. Шишко