Справа № 706/876/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2024 року Христинівський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Орендарчука М.П.

за участю секретаря Пізняк Т.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Христинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Задояний Юрій Вікторович, до Христинівської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач через свого представника адвоката Задояного Ю.В. звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Осітна Уманського району Черкаської області та визначити ОСОБА_1 , додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Осітна Уманського району Черкаської області.

Мотивуючи свої вимоги, вказує, ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Осітна Уманського району Черкаської області померла мати позивача ОСОБА_2 . Після смерті матері позивача ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої, зокрема, входить земельна ділянка. 15.03.2024 р. позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері, однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та з неможливістю встановлення родинних відносин, про що була винесена відповідна постанова. Встановлення вказаного факту необхідно заявнику з метою доведення факту родинних відносин між нею та її матір`ю, оскільки в інший спосіб це зробити неможливо. Позивачка є єдиним спадкоємцем після смерті своєї матері. Строк подання заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину сплинув 28.02.2024 року, а до нотаріуса позивач звернулась 15.03.2024 р. Вважає, що строк пропуску є незначним, й тому він не може трактуватися як відмова від прийняття спадщини, а визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості.

Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Задояний Ю.В. у підготовче судове засідання не з`явились, від представника позивача до суду надійшла заява в якій зазначив, що вони позов підтримують в повному обсязі, просять його задовольнити та розглянути справу без їх участі.

Відповідач Христинівська міська рада в підготовче судове засідання не з`явилась, проте представник відповідача надав суду заяву в якій вказав, що позовні вимоги визнає, та просить справу розглядати у його відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Осітна Уманського району Черкаської області померла мати позивача ОСОБА_2 . Обставина смерті підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , копія якого знаходиться у матеріалах справи.

Після смерті матері позивача ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої, зокрема, входить земельна ділянка.

Мати позивача на випадок своєї смерті будь яких розпоряджень щодо свого майна не зробила.

15.03.2024 р. позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері, однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та з неможливістю встановлення родинних відносин, про що була винесена відповідна постанова.

Згідно свідоцтва про народження - позивач ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Осітна Христинівського району Черкаської області і у свідоцтві про її народження мати записана ОСОБА_4 .

Однак, у паспорті громадянина України та відповідно вже у свідоцтві про смерть мати позивача по батькові записана, як « ОСОБА_5 ».

Через ці розбіжності в написанні по батькові матері позивача, виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин.

Різниця у написанні по батькові матері позивача могла виникнути внаслідок помилки при отриманні паспорта громадянина України, а саме, при перекладі з російської мови на українську.

Відповідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

П. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорт.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд може встановлювати факти, що породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або виникнення особистих чи майнових прав громадян.

Також, згідно п. 12 вищевказаної Постанови, при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Встановлення вказаного факту необхідно заявнику з метою доведення факту родинних відносин між нею та її матір`ю, оскільки в інший спосіб це зробити неможливо.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підтверджена належними та допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після смерті своєї матері ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки, виданої старостою Осітняського старостинського округу Христинівської МТГ №72-09/9/36 від 13.04.2024 р. про те, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 була постійно зареєстрована та проживала на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 . Крім неї в будинку ніхто не зареєстрований. На день смерті разом із померлою проживала без реєстрації її донька ОСОБА_1 .

Строк подання заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину сплинув 28.02.2024 року, а до нотаріуса позивач ОСОБА_1 звернулась 15.03.2024 р. Пропущений строк у шість місяців для подання заяви про видачу свідоцтва про прийняття спадщини позивачем був у зв`язку з військовими діями в країні.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Згідно спадкової справи №43/2024, копія якої наявна в матеріалах справи, спадщину після смерті ОСОБА_2 ніхто не приймав.

Судом встановлено, що строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 сплинув 28.02.2024 року, а до нотаріуса позивач ОСОБА_1 звернулась 15.03.2024 р. Таким чином, позивачем був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України позивач вправі була звернутись до суду з даним позовом для визначення їй додаткового строку.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Оскільки строк пропуску є незначним, він не може трактуватися як відмова від прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані та досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 , являючись спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_2 , пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому слід визначити їй додатковий строк в три місяці, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 293, 315 ЦПК України, ст. ст.1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), представник позивача адвокат Задояний Юрій Вікторович (вул. Садова, 15, м. Христинівка, Уманський район, Черкаська область, 20001), до Христинівської міської ради (вул. Соборна, 30, м. Христинівка,Уманський район, Черкаська область, 20001, ) про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Осітна Уманського району Черкаської області.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Осітна Уманського району Черкаської області.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через Христинівський районний суд шляхом подачі в 30-денний строк з дня складання судового рішення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М.П Орендарчук