ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2396/21
Провадження № 2-с/362/4/24
У Х В А Л А

23 липня 2024 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області, розглянувши заяву Васильківської міської ради про скасування судового наказу,

ВСТАНОВИВ:

Васильківська міська рада звернулась до суду із заявою про скасування судового наказу №2-н/362/233/21 від 11.05.2021 року, виданого Васильківським міськрайонним судом Київської області.

Свою заяву мотивує тим, що відповідно до ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11.06.2024 у справі №362/2396/21 суд замінив у виконавчому провадженні з примусового виконання наказу №2-н/362/233/21 від 11.05.2021 року, виданого Васильківським міськрайонним судом Київської області, боржника- Здорівську сільську раду Васильківського району Київської області на його правонаступника- Васильківську міську раду.

Вказує, що Васильківській міській раді з 07.07.2024 стало відомо про перехід усіх процесуальних прав та обов`язків боржника щодо судового наказу, а тому нею з поважних причин пропущений 15-денний строк на звернення із заявою про скасування судового наказу, з яким правонаступник не погоджується.

Просить поновити пропущений строк та скасувати судовий наказ.

Дослідивши матеріали заяви суд дійшов таких висновків.

11.05.2021 Васильківським міськрайонним судом Київської області видано судовий наказ №2-н/362/233/21 про стягнення із Здорівської сільської ради Васильківського району Київської області, на користь ОСОБА_1 заборгованості по заробітній платі за період з листопада 2020 року по закінчення опалювального сезону 2021 року в сумі 10465 грн.

Копію судового наказу направлено боржнику у справі Здорівській сільській раді Васильківського району Київської області, та вручено 28.05.2021, про що свідчить повідомлення про вручення (а.с.12).

Відповідно до частини першої статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 167 ЦПК України встановлено, що судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому розділом ІІ ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Отже, боржник Здорівська сільська рада Васильківського району Київської області починаючи з 28.05.2021 мав об`єктивну можливість, але не скористалась своїм правом та не звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу.

Згідно із ухвалою Васильківського міськрайонного суду від 11.06.2024 у справі №362/2396/21 суд замінив у виконавчому провадженні з примусового виконання наказу №2-н/362/233/21 від 11.05.2021 року, виданого Васильківським міськрайонним судом Київської області, боржника- Здорівську сільську раду Васильківського району Київської області на її правонаступника- Васильківську міську раду.

Аналіз матеріалів справи свідчить, під час розгляду питання заміни сторони боржника у виконавчому провадженні, Васильківська міська рада була обізнана про існування судового наказу, про скасування якого просить, щонайменше починаючи з травня 2024 року. Матеріали справи містять заяву представника Васильківської міської ради про те, що остання не заперечує проти заміни сторони у виконавчому провадженні та просить розглядати справу без участі представника. (а.с.56-57).

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Разом з тим вони розпоряджаються процесуальними правами на свій розсуд.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків оскарження рішення суду є порушенням законних права та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 53 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України»).

Легітимними обмеженнями визнаються встановлені законодавчим органом вимоги щодо строків оскарження судових рішень. При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства.

Оцінюючи спірні правовідносини, суд повторно відзначає, що Здорівська сільська рада мала об`єктивну можливість звернутися із заявою про скасування судового наказу, однак не скористалась своїм процесуальним правом, а її правонаступник Васильківська міська рада у своїй заяві не обґрунтовує підстави та причини пропуску строку первісним боржником.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступників, обов`язкові для них.

Боржником подано заяву про скасування судового наказу у зв`язку із незгодою з ним та заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку лише з тих підстав, що Васильківська міська рада дізналась про судовий наказ у липні 2024 року, однак така позиція суперечить вищезазначеним приписам цивільного процесуального законодавства, зокрема, статті 55 ЦПК України.

Відповідно до частини 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-171 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву Васильківської міської ради про скасування судового наказу повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: