У х в а л а

16 серпня 2024 року

м. Київ

Справа № 757/33144/22-ц

Провадження № 61-7870ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Терещенко Олена Миколаївна (далі - адвокат),

на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 9 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року

у справі за позовом скаржника до ОСОБА_1 (далі - відповідач) про захист ділової репутації та

в с т а н о в и в:

1. У листопаді 2022 року скаржник звернувся до суду з позовною заявою, у якій просив зобов`язати відповідача спростувати неправдиву та недостовірну інформацію про скаржника на особистій сторінці відповідача у «Facebook» про користування скаржником неоформленою земельною ділянкою без сплати податків, що завдало шкоди у розмірі 18 000 000,00 грн місцевому бюджету міста Сміли, про надання керівником скаржника прокурору Черкаської обласної прокуратури неправомірної вигоди - «котлети» - й отримання «дахування» за користування скаржником земельною ділянкою, про відсутність війни як такої на території міста Сміли.

2. У березні 2023 року Оболонський районний суд міста Києва ухвалив заочне рішення про відмову в задоволенні позову.

3. 18 квітня 2024 року Київський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою рішення суду першої інстанції залишив без змін.

4. 22 липня 2024 року адвокат в інтересах скаржника подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про задоволення позову. Обґрунтувала так:

- за Законом України «Про інформацію» оціночні судження - це висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Тобто оціночними судженнями є висновок особи про ту чи іншу подію, ситуацію або особу, який не містить тверджень про факти. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень - ні. Верховний Суд вважає обґрунтованим висновок судів попередніх інстанцій, які дослідили назву та зміст статті, про те, що зазначена у ній інформація має стверджувальний характер, вказані в ній тези можна перевірити на відповідність її реаліям, стаття не містить жодних посилань, обмовок щодо припущень, власного тлумачення або викладення інформації через власні погляди автора з використанням мовно-стилістичних засобів (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати касаційного цивільного суду від 24 грудня 2021 року у справі № 757/9133/18-ц);

- вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням (див. постанову Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 6-639цс17);

- ураховуючи висновки Європейського суду з прав людини у рішенні від 28 березня 2013 року у справі «Нова газета» та Бородянський проти Росії», фактичні твердження й оціночні судження є різними поняттями, а розмежовування відповідних термінів покладене в основу захисту права на честь і гідність як особистих немайнових прав (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 1 лютого 2018 року);

- суди попередніх інстанцій неналежно дослідили зібрані докази, зокрема не дослідили, що розповсюджена відповідачем інформація має стверджувальний характер, зазначені відповідачем тези можна перевірити на відповідність реаліям, у відеопублікації немає жодних посилань, обмовок щодо припущень, тлумачення або викладення інформації через власні погляди автора з використанням мовно-стилістичних засобів.

5. У касаційній скарзі скаржник просив поновити строк на касаційне оскарження. Поважність причин пропуску цього строку обґрунтував тим, що повний текст оскарженої постанови суд апеляційної інстанції надіслав на електронну пошту представника скаржника 20 червня 2024 року. Для підтвердження надав копію супровідного листа Київського апеляційного суду від 20 червня 2024 року № 756/11250/22/126082/2024.

5.1. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).

5.2. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

5.3. Оскільки скаржник подав касаційну скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення копії оскарженої постанови апеляційного суду, то пропущений строк на касаційне оскарження слід поновити.

6. Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 ЦПК України).

7. Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження. Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У касаційній скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбачених пунктами 1 і 4 частини другої статті 389 ЦПК України підстав для касаційного оскарження.

Керуючись статтями 260, 261, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

1. Поновити Приватному акціонерному товариству «Смілянський машинобудівний завод» строк на касаційне оскарження рішення Оболонського районного суду міста Києва від 9 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року.

2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 9 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» до ОСОБА_1 про захист ділової репутації.

3. Витребувати з Оболонського районного суду міста Києва цивільну справу № 757/33144/22-ц

4. Надіслати ОСОБА_1 копію касаційної скарги та доданих до неї матеріалів; роз`яснити йому право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко