Справа № 755/3010/24
"17" червня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді - Марфіної Н.В.,
за участі секретаря - Булгакової Є.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -
16.02.2024 року позивачка звернулась до суду із позовом до відповідача про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, у якому просить встановити факт постійного її проживання зі спадкодавцем ОСОБА_2 станом на час його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки - ОСОБА_3 після смерті якої залишилось спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_2 . Зазначене спадкове майно мало перейти у спадщину дітям померлої - позивачці та її рідному брату ОСОБА_2 . Разом з цим, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. частину квартири позивачка отримала у власність на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.07.2023 року після смерті її матері. ОСОБА_2 до своєї смерті не встиг оформити спадкові права на належну йому частину квартири. До своєї смерті ОСОБА_2 разом із позивачкою проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Поховання ОСОБА_2 повністю організувала та оплатила позивачки. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 не лишилось. Позивачка зверталась до нотаріуса із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті свого брата, однак нотаріус відмовив у видачі свідоцтва посилаючись на те, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Однак позивачка вказує, що вона постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а відтак прийняла спадщину.
Ухвалою суду від 21.02.2024 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 02.04.2024 року закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
Як вбачається з матеріалів справи відповідач отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами 04.03.2024 року, однак в установлений судом строк не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву.
Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
До початку проведення судового розгляду позивачка звернулась до суду із заявою в якій просить проводити розгляд без її участі, позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
За змістом ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання ; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх взаємозв`язку і сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.
Позивачка та ОСОБА_2 є рідними сестрою і братом, що підтверджується копіями свідоцтв про їх народження та копіями свідоцтв про укладення шлюбу позивачкою у зв`язку із чим її прізвище було змінене на « ОСОБА_4 ».
Із заявою про прийняття спадщини після померлого брата позивачка звернулась до нотаріальної контори 08.10.2021 року.
Постановою державного нотаріуса Десятої київської державної нотаріальної контори від 08.10.2021 року позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Будь-які інші особи з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не звертались.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорта.
Позивачка є власницею частини зазначеної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.07.2023 року після смерті ОСОБА_1 .
Згідно лікарського свідоцтва про смерть від 26.08.2020 року, місце проживання померлого ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 .
Довідка про поховання померлого ОСОБА_2 від 07.09.2020 року видана на ім`я позивачки.
За змістом акту про проживання особи без реєстрації від 25.10.2023 року, затвердженого головою правління КВП «СЛОВО»: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_5 ) засвідчують, що за адресою: АДРЕСА_1 , починаючи з 01.07.2019 року постійно проживав гр. ОСОБА_2 без реєстрації до смерті, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Як роз`яснено у п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Згідно ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
За змістом ст. 319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.
Факт постійного проживання позивачки зі своїм братом на час його смерті, тобто на час відкриття спадщини, підтверджується даними лікарського свідоцтва про смерть та даним акту про проживання особи без реєстрації.
Враховуючи встановлені на підставі наявних в матеріалах справи документів обставини проживання позивачки з ОСОБА_2 на основі постійного проживання на час смерті спадкодавця, суд вважає вимоги позову про встановлення відповідного факту обґрунтованими.
Аналізуючи встановлені обставини та наявні в матеріалах справи письмові докази, враховуючи фактичні дані, які в них містяться, суд приходить до висновку, що суду надано достатньо доказів для встановлення юридичного факту про те, що спадкоємець ОСОБА_1 станом на час відкриття спадщини постійно проживала разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що необхідно позивачці для реалізації свого права на отримання спадку після смерті її рідного брата ОСОБА_2 .
На підставі викладеного, керуючись 2, 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 178, 247, 259, 263-265, 280, 281, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 315, 319, 1262, 1268 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини - задовольнити.
Встановити юридичний факт про те, що спадкоємець ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , станом на час відкриття спадщини постійно проживала разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення суду складений 17.06.2024 року.
Учасники справи:
Позивач - ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );
Суддя -