Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2941/23
Провадження № 2/376/174/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2024 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: Головуючого судді - Коваленка О.М.,

за участі секретаря - Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Факт смерті батька підтверджено Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 виданим 28.12.2022 Сквирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

На момент смерті спадкодавець був зареєстрований на проживання у належному йому на праві власності житловому будинку АДРЕСА_1 , що підтверджено довідкою Сквирської міської ради № 348 від 28.12.2022 року.

Після смерті батька позивача залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1 .

Право спадкодавця на зазначене майно підтверджено довідкою КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» від 30.06.2023 №468/02-14, а саме: спадкодавець набув права власності на житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, реєстр №2585 від 30.07.1998, посвідченого Сквирською державною нотаріальною конторою (книга 4, реєстр №1043).

Про інше майно позивачу наразі невідомо.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 - його рідна баба.

Позивач та відповідач подали заяви про прийняття спадщини до Сквирської державної нотаріальної контори.

Після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини, з метою отримання права на належну частку у спадковому майні, позивач звернувся до державного нотаріуса. Проте отримав лист-відмову №445/02-14 від 28.06.2023 та роз`яснення, якщо до складу спадщини входить спадкове майно, що підлягає реєстрації, нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з реєстру прав власності. Нажаль правовстановлюючий документ на майно спадкодавця у позивача відсутній. Отримати його з БТІ також виявилося неможливим. Єдині документи, що надані КП КОР це інформативний лист про реєстрацію за спадкодавцем права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , а також копія Технічного паспорту на цей житловий будинок.

Оригінали правовстановлюючих документів, на яке мав право спадкодавець, знаходяться у ОСОБА_2 . Більш того відповідач обмежила позивачу доступ до будинку, тобто будинок замкнений, ключі від нього знаходяться у неї. Такими діями відповідач чинить перешкоди у здійсненні належних йому прав.

Позивач зазначає, що жодним чином не перешкоджав і не перешкоджає відповідачці у отриманні належного їй майна та доступі до нього. Намагався поговорити з нею, проте вона щоразу змінює свою думку, виставляє умови, за виконання яких позивач може сподіватися на отримання належної йому спадщини. В результаті перемовин ситуація не змінилася.

На сьогодні між позивачем та відповідачем виник спір щодо спадкового майна. Іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як звернутися до суду з даним позовом позивач не має можливості.

З урахуванням наведеного позивач просить суд:

Визнати за ним, ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину житлового будинку загальною площею 69,1кв.м, житловою площею 46,7кв.м. з відповідними господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться в АДРЕСА_1 , на яку мав право ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує та просить його задовольнити (а.с. 32,35).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про день, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, про що свідчать Довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а. с. 33,39), про причини неявки до суду не повідомила, правом на подання відзиву не скористалася. Письмових заяв чи клопотань не надала.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні судового засідання на підставі вимог ст. ст. 223,247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заявлені вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню з наступних підстав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 виданим 28.12.2022 Сквирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 648 (а. с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , у якому спадкодавець був зареєстрований та проживав, що підтверджено Довідкою Сквирської міської ради №348 від 28.12.2022 (а. с. 9).

Право спадкодавця на зазначене вище майно підтверджено Довідкою КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» від 30.06.2023 №468/02-14, а саме: спадкодавець набув права власності на житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 на підставі Договору купівлі-продажу, реєстр №2585 від 30.07.1998, посвідченого Сквирською державною нотаріальною конторою (книга4, реєстр №1043) (а. с. 12).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцями за законом, після смерті ОСОБА_3 , є позивач ОСОБА_1 , який є померлому сином, що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 від 12.10.1995 (а. с. 10), та відповідач ОСОБА_2 - мати спадкодавця.

Позивач та відповідач прийняли спадщину шляхом подачі нотаріусу заяв, що підтверджується копією Спадкової справи № 327/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с. 24-29).

З метою отримання права на належну частку у спадковому майні, позивач звернувся до державного нотаріуса. У відповідь на його усне звернення отримав лист-роз`яснення від 28.06.2023 № 445/02-14, що якщо до складу спадщини входить спадкове майно, що підлягає реєстрації, нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з реєстру прав власності. Відповідно до ст. 182 ЦК України право власності на нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації цього права. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання у судовому порядку (а.с.11).

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, в т.ч. шляхом визнання права (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Згідно з частиною 1 статті 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до частини 1 статті 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не

припинилися внаслідок його смерті.

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (ч. 1 ст. 1267 ЦК України).

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом, прийняв спадщину після смерті батька ОСОБА_3 шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, оформити спадщину належним чином не може, оскільки відсутні оригінали правовстановлюючих документів необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину, іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як звернутися до суду з даним позовом позивач не має можливості, а тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76, 81, 223, 247, 258, 259, 263-265, 351, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 16,391, 392, 1216, 1217, 1218, 1261, 1267,1268, 1269 ЦК України, суд

Ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 69,1 кв. м, житловою площею 46,7 кв. м. з відповідними господарськими будівлями та спорудами, на яку мав право ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко