"12" липня 2024 р. Справа № 363/2757/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Лідія Андріївна про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності,-

УСТАНОВИВ:

06 червня 2024 року до Вишгородського районного суду Київської області за підписом представника позивача адвоката Горкавого О.П. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Лідія Андріївна про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності.

Позовну заяву ухвалою суду від 10 червня 2024 року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України і встановлено для усунення недоліків строк 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Як вбачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 та ст. 177 ЦПК України, а саме:

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Згідно із частиною шостою статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Як вбачається із позовної заяви, її підписано та подано до суду представником позивача адвокатом Горкавим О.П., при цьому у позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі у представника позивача а також інших учасників справи.

Також згідно з п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п.2. ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно або його витребування визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Однак, позовна заява не містить ціни позову, тобто інформації про вартість спірного майна, а також документів на підтвердження вартості спірного майна.

Також, відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно роз`яснень даних в абз. 1 п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 пред`являє три самостійні вимоги, дві немайнові вимоги (визнання недійсними двох свідоцтв про право на спадщину) та майнового характеру (визнання права власності).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», який набрав чинності з 1 січня 2024 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140,00 грн.).

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн.).

Однак, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже позивачеві необхідно сплатити судовий збір, враховуючи розмір судового збору, встановлений ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за дві немайнові вимоги 2 422,40 (1 211,20 грн. х 2) та за майнову вимогу з урахуванням визначеної оцінкою дійсної вартості спірного майна.

Також відповідно до ч. 1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачем не дотримано вищезазначених вимог та не долучено до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Окрім того, як убачається з позовної заяви позивач є неповнолітнім, однак відомостей щодо законного представника чи піклувальника позивача та доказів на підтвердження цього позовна заява не містить.

Окрім цього, позивачем зазначено, що спадщину після смерті батька прийняла також його сестра, проте відповідну особу, або її законного представника не залучено до участі у даній справі.

Відповідно до вищезазначеної ухвали позивачу було надано строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Як вбачається з довідки про доставку електронного листа по справі №363/2757/24 від 10.06.2024 року, ухвалу було надіслано одержувачу адвокату Горкавому О.П. в його електронний кабінет та доставлено до електронної скриньки 11.06.2024 року.

Станом на 12.07.2024 року представником позивача не усунуто недоліки викладені в ухвалі суду від 10 червня 2024 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, в визначений ухвалою строк, позивачем недоліки позовної заяви не були усунуті, згідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Лідія Андріївна про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А. Свєтушкіна