Справа № 932/2708/23
Провадження № 2/932/326/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2024 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.

при секретарі Рибалці В.І.

за участі

представника позивача Тер-Товмасян Ю.Г

представника третьої особи ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Дніпрі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання протиправним та скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку та визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», у якій позивач просив суд:

-визнати протиправним та скасувати акт №21 форми Н-1/П від 22.09.2022 спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 15.08.2022 о 14-00 годині на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з підривником (підземним) дільниці №22 (заряджання глибоких свердловин та видача вибухових матеріалів) ШУ ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_5 , затверджений 30.09.2022 в.о. начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Брізецькою В.О.;

-визнати нещасний випадок, що стався 15.08.2022 о 14-00 годині на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з підривником (підземним) дільниці №22 (заряджання глибоких свердловин та видача вибухових матеріалів) ШУ ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_5 таким, що не пов`язаний з виробництвом.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилався на те, що ОСОБА_5 , станом на 15.08.2022, працював підривником (підземним) дільниці №22 (заряджання глибоких свердловин та видача вибухових матеріалів) ШУ ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з яким, 15.08.2022, трапився нещасний випадок, за результатами розслідування якого складено акт №21 форми Н-1/П від 22.09.2022.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З огляду на те, що позивач вважає, що при здійсненні розслідування нещасного випадку спеціальна комісія не в повному обсязі оцінила обставин погіршення здоров`я ОСОБА_5 та не врахувала, що захворювання працівника носило хронічний характер, а отже впливу шкідливих виробничих факторів на наявність, розвиток та загострення захворювання не було, останній вважав за необхідне звернутися до суду з даним позовом.

Відповідачем надано відзив, доводи викладені в якому зводяться до незгоди з заявленими позовними вимогами. Так, останнім зазначено, що причиною смерті ОСОБА_5 є хронічна ішемічна хвороба серця, яка ускладнилась серцево-судиною недостатністю, що відповідно до пп.6 п.52 та пп.7 п.52 Порядку №337 від 17.04.2019 й обставин протікання погіршення стану здоров`я померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 є нещасним випадком, яке пов`язане з виробництвом. Також акцентовано увагу на рішенні Дзержинського районного суду м.Кривого Рогу ухваленого за результатами розгляду справи №210/128/23.

Позивачем надано відповідь на відзив в якому зазначено, що причина смерті ОСОБА_5 достеменно не встановлена, оскільки медична документація за вказаним фактом містить різні відомості (лист Криворізького районного відділу КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ» ДОР №538 від 20.09.2022; лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_5 №1881 від 17.08.2022). Також зазначено, що рішення ухвалене у справі №210/128/23 не має преюдиційного значення для даної справи, оскільки ним не встановлено факту нещасного випадку що пов`язаний з виробництвом.

Відповідачем надано письмові пояснення в яких наведено судову практику та аналіз норм права, які регулюють спірні правовідносини.

Третіми особами письмових пояснень не надано.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 23.03.2023 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 29.01.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.

У судовому засіданні, представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та надав пояснення аналогічні викладеним у позові та відповіді на відзив.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не приєднався, про дату час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. .

У судовому засіданні, представник третьої особи ОСОБА_3 , заперечував щодо заявлених вимог.

Інші учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, не з`явилися, про причину неявки суд не повідомили.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, судом встановлено, що відповідно до копії акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 15.08.2022 на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» складеного комісією утвореною наказом ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 18.08.2022 №589/ДН та затвердженого в.о. начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Брізецькою М.С. 30.09.2022, встановлено, що погіршення стану здоров`я підривника (підземного) дільниці №22 (заряджання глибоких свердловин та видачі вибухових матеріалів) ШУ ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_5 , що сталося 15.08.2022, визнано таким, що пов`язане з виробництвом (одноголосним рішенням). Також зазначено, в розділі «вид події та причини настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, шкідливі або небезпечні виробничі фактори», вид події погіршення стану здоров`я; причини психофізіологічні: основна незадовільний стан здоров`я, супутні відсутні; шкідливий або небезпечний фактор відсутні; устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії відсутні.

Згідно листа головного лікаря медичного центру ПП «СТІЛ СЕРВІС» Гардань Н. від 26.08.2022 за №460-ДП, ОСОБА_5 за результатами заключного акту №89 від 08.10.2021 щодо періодичного медичного огляду, придатний до роботи підривником (підземним).

У листі завідувача Криворізьким районним відділом КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР» Рубанова А. від 20.09.2022 за №538, надано витяг з висновку експерта судово-медичної експертизи № 1881 від 17.08.2022 року, згідно якого причиною смерті ОСОБА_5 є хвороба серця, яка ускладнилася серцево-судиною недостатністю. Згідно МКХ код основної причини смерті 122.1.

Згідно копії лікарського свідоцтва про смерть №1881 від 17.08.2022 складеного КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ» Дніпропетровської обласної ради», ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , смерть настала у стаціонарі МКЛ №2 внаслідок захворювання. Хвороба (патологічні стани), що призвела до смерті: гостра недостатність кровообігу. Гострий транслеуральний інфаркт нижньої стінки міокарда (121.1).

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.

Частинами 1-2 статті 153 КЗпП України передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Статтею 171 КЗпП України встановлено, що власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Частиною 2 статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Процедура розслідування та ведення обліку нещасних випадків на виробництві на момент виникнення спірних правовідносин визначалась Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337 (далі Порядок).

Відповідно до п. 3 Порядку, нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

Згідно п. 10 Порядку, спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків.

Відповідно до п. 14 Порядку, Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок).

Рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним (п. 34 Порядку).

Відповідно до підпункту 6 пункту 52 Порядку, обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є: раптова смерть внаслідок гострої серцево-судинної недостатності, ішемічного інсульту, серцево-судинної недостатності або порушення мозкового кровообігу під час перебування на підземних роботах (видобування корисних копалин, будівництво (реконструкція, капітальний ремонт), технічне переоснащення шахт, рудників, копалень, метрополітенів, підземних каналів, тунелів та інших підземних споруд, проведення геологорозвідувальних робіт під землею) або після підйому на поверхню з даною ознакою, що підтверджено медичним висновком.

Між тим, п. 53 Порядку, передбачено вичерпний перелік обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом, це є:

1) у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами;

2) смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Таким чином, за наявності хоча б однієї з обставин, зазначених у п. 52 Порядку та за відсутності обставин, зазначених у п. 53 цього ж Порядку нещасний випадок, що трапився з працівником є таким, що пов`язаний з виробництвом.

З огляду на зазначене, заявлені позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, оскільки матеріалами справи підтверджено, що смерть ОСОБА_5 стала наслідком раптового погіршення стану здоров`я на робочому місці передумовою чого є гостра недостатність кровообігу, що в свою чергу свідчить про віднесення такого до п.52 Порядку.

Щодо доводів позивача суд зазначає, що наявність факту погіршення стану здоров`я працівника від хронічного захворювання відсутня як обставина, за якої нещасний випадок не визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, відповідно до п. 53 Порядку.

Також суд зазначає, що кваліфікація причини смерті за кодом 122.1 або 121.1, згідно методичних інструкцій у відповідності до Міжнародної класифікації хвороб, мають один напрямок, тобто відносяться до захворювань серцево-судинної системи, а тому твердження позивача щодо різних кодів у медичній документації оформленої у зв`язку із смертю ОСОБА_5 не свідчать про невірність встановленої причини смерті останнього.

Щодо посилань позивача на відсутність медичного висновку визначеного п. 3 Порядку та п.п.6 п. 52 Порядку, суд зазначає наступне.

Згідно п. 3 Порядку, у цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні: медичний висновок - висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та висновок у формі рішення лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (у разі хронічного професійного захворювання (отруєння) за місцем амбулаторного обліку, лікування або обстеження потерпілого про встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього важкості та напруженості трудового процесу, небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу.

Разом з цим, п. 49 Порядку визначено, що у разі проведення спеціального розслідування випадку смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків до матеріалів розслідування належать: повідомлення роботодавця (замовника робіт) про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), звернення органу досудового розслідування, інформація, отримана з інших джерел (звернення юридичних і фізичних осіб тощо), рішення (постанова) суду про проведення розслідування чи повторного розслідування або про встановлення факту настання нещасного випадку в судовому порядку; копія наказу Держпраці про утворення спеціальної комісії; копія наказу Держпраці про продовження строку спеціального розслідування; примірник (копія) акта за формою Н-1; медичний висновок про причини смерті, стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння; протокол огляду місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), за встановленою формою; протокол зустрічі членів спеціальної комісії з членами сім`ї потерпілого чи уповноваженою особою, яка представляє їх інтереси; інші документи залежно від обставин і причин настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків.

Вказаний перелік є вичерпним та не містить посилання на медичний висновок передбачений п. 3 Порядку.

Разом з цим, у вказаному переліку наявний медичний висновок про причини смерті, стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння.

Суд зазначає, що позивачем не ставився під сумнів висновок експерта судово-медичної експертизи №1881 від 17.08.2022, який було досліджено комісією при складанні оскаржуваного акту та посилання на який міститься у листі завідувача Криворізьким районним відділом КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР» Рубанова А. від 20.09.2022 за №538 щодо причини смерті ОСОБА_5 , клопотання про його витребування не заявлялось.

Вимога про визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом не підлягає задоволенню також з наступних підстав.

Пунктом 12 Порядку, визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Відповідно до п. 29 Порядку, факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).

Згідно п. 34 Порядку, рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Відповідно до п. 58 Порядку, протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення.

Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Анатлогічні висновки містяться у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 року у справі № 227/2301/21.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, відшкодування судових витрат, понесених позивачем на сплату судового збору при поданні позову до суду, не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 83, 258, 259, 265, 268, 272-273, 352-355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання протиправним та скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку та визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України та може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 04.07.2024 року.

Суддя В.В. Куцевол

24 червня 2024 року