ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2023 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги тим, що 12 липня 2000 року Борівською селищною радою Фастівського району Київської області між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від вказаного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне подружнє життя не склалося через різні характери та погляди на життя, із-за чого у них часто виникали непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. На даний час шлюбні відносини фактично припинені. Сторони не ведуть спільне господарство, з липня 2023 року проживають окремо. За таких обставин, позивач вважає, що збереження шлюбу та подальше спільне життя суперечить інтересам сім`ї та унеможливлює примирення з відповідачем. Таким чином позивач просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачем.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30.11.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою від 11 січня 2024 року за клопотанням відповідача провадження по справі зупинено, сторонам надано строк для примирення, терміном на шість місяців.

Ухвалою від 09 липня 2024 року провадження у справі поновлено, призначено судове засідання.

В судове засідання позивач не з`явився, на адресу суду направив заяву про розгляд справи без його участі, у зв`язку з проходженням служби в Донецькій області, на розірванні шлюбу наполягав, оскільки збереження сім`ї виявилось неможливим.

Відповідач заяв про розгляд справи без її участі не подавала, письмової позиції до суду не надходило, секретарю судового засідання повідомила, що не має наміру розлучатися, строк наданий на примирення позитивного результату не дав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12 липня 2000 року Борівською селищною радою Фастівського району Київської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , про що зроблений відповідний актовий запис № 25 /а.с.16/.

Від спільного подружнього життя сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 04.08.2006 року Червономотовилівською сільською радою Фастівського району Київської області /а.с.17/.

За клопотанням відповідача від 11 січня 2024 року провадження по справі було зупинено, сторонам надано максимальний строк для примирення терміном шість місяців.

09 липня 2024 провадження у справі було поновлено та призначено судове засідання.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається із заяви позивача, що надійшла до суду 18.06.2024 на примиренні сторін наполягала відповідач, позивач заперечував, оскільки вважає, що примирення є не можливим, сторони досить тривалий час не проживають разом, не мають спільного побуту, мають дорослих дітей. За час наданий судом для примирення сторін, сторони не змогли примиритися, оскільки позивач фактично має іншу сім`ю, з іншою жінкою, яка станом на теперішній час чекає на дитину. Тому позивач наполягав на тому, що примирення сторін не відбулося і шлюб має бути розірваний.

З урахуванням фактичних встановлених судом обставин, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їх інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, керуючись статями 10, 81, 258-259, 265, 268, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 12 липня 2000 року Борівською селищною радою Фастівського району Київської області між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП не відомий, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , актовий запис № 25 - розірвати.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М.Ковалевська