Справа № 495/558/23
№ провадження 2/495/436/2024
р і ш е н н я

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

24 червня 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

Головуючого одноособово судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря судового Ульвіс К.Є.

справа № 495/558/23

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів,

представника відповідача в режимі відео конференції адвоката Дмитрійчук А.А.,

представника відповідача в режимі відео конференції адвоката Зауліної О.Г.,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів, просить суд визнати недійсними електронні торги, проведені державним підприємством «Сетам» 18 серпня 2020 року з реалізації лоту № 435733 об`єкту нерухомого майна земельної ділянки, загальною площею 19,8 га, кадастровий номер :01:002:0075, що розташований за адресою: Одеська область, Білгород Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, ділянка 3,4,5, визнати недійсним та скасувати протокол № 497870 проведення електронних торгів від 18 серпня 2020 року, сформований державним підприємством «Сетам»; визнати недійсним та скасувати акт про проведені електронні торги від 22 червня 2022 року, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області та акт про проведені електронні торги від 07 жовтня 2022 року, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Так, позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що він є боржником у зведеному виконавчому провадженні № 62117882, до складу якого входять: виконавчий лист №520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси, суддя Чванкін С.А. 21.02.2018 року, про стягнення з ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «МАРФІН БАНК» (Одеська область, м. Чорноморськ, проспект Миру, 28 ) судовий збір в сумі по 3941,32 грн. з кожного, та виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси, суддя Чванкін С.А. 21.02.2018 року про стягнення з ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) солідарно, на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «Морфін Банк» (Одеська область, м. Чорноморськ, проспект Миру, 28 ) заборгованість за Кредитним договором №366/F від 09.03.2006 року в сумі 127564,70 доларів США та 241626,20 грн.

Належне йому на праві власності майно - земельна ділянка, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. №3,4,5 кадастровий номер: :01:002:0075, що належить йому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 290261 від 08.04.2005 року, виданого Білгород - Дністровським районним відділом земельних ресурсів, було арештоване приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем та реалізовано 18.08.2020 року Державний підприємством «СЕТАМ» за допомогою системи електронних торгів арештованим майном СЕТАМ.

Майно придбав ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб - платників податків НОМЕР_4 , паспорт серії НОМЕР_5 , виданий Замостянським РВ УМВС України в Вінницькій області 17.04.1998 року, АДРЕСА_4 ), за ціною 808 888, 00 грн.

Сума коштів за придбане арештоване майно у розмірі 808 888, 00 грн (вісімсот вісім тисяч вісімсот вісімдесят вісім гривень 00 копійок) перерахована наступним чином: 35 965, 45 грн. - сплачено переможцем електронних торгів на поточний рахунок Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6 в якості гарантійного внеску (згідно протоколу проведення електронних торгів Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України від 18.08.2020 року № 497870; 4 478, 95 грн. - сплачено переможцем електронних торгів на поточний рахунок Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6, в якості додаткової винагороди Організатора торгів (згідно квитанцій № 0.0..1 від 26.08.2020 року); 768 443, 60 грн. - сплачено переможцем електронних торгів на рахунок з обліку депозитних сум приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Л.М. Банк: АБ «УКРГАЗБАНК», МФО: 320478, р/р: НОМЕР_6 , отримувач: приватний виконавець Колечко Д.М., ОКПО: (згідно квитанцій №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 01.09.2020 року: №0.0..1 від 01.09.2020 року; №0.0..1 від 02.09.2020 року).

Акт видано на ім`я ОСОБА_2 на підставі протоколу проведення електронних торгів №497870 від 18.08.2020 року, акти видано 22.06.2022 року та 07.10.2022 року за №ВП 62117796.

Вважає, що зазначені торги були проведені з істотним порушенням чинного законодавства та їх результати підлягають визнанню недійсними.

Зі змісту ч.1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» випливає, що реалізація арештованого майна здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Порядок проведення електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України.

У відповідності до пункту 3 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року № 2831/5, зареєстрованого з Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року за № 1301/2943, у разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода за організацію та проведення електронного аукціону) від переможця електронного аукціону не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронного аукціону, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронного аукціону визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

Як вбачається з протоколу №497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року, сформований державним підприємством "СЕТАМ": дата та час початку та завершення торгів - 18.08.2020 року; найменування майна - земельна ділянка, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. №3,4,5 кадастровий номер: :01:002:0075; переможець торгів - ОСОБА_2 (учасник: 18); особливі ставки учасників - учасник 18, час: 2020-08-18 17:57:35, особлива ставка - 808888,00 грн.; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року.

Разом з тим, згідно квитанцій №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; № 0.0..1 від 01.09.2020 року: №0.0..1 від 01.09.2020 року; № 0.0..1 від 02.09.2020 року вбачається, що переможцем електронних торгів ОСОБА_2 вказана в протоколі №497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року сума, належна до сплати, не внесена у визначений у протоколі час та не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк. визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку.

Згідно копії квитанції №0.0..1 від 02.09.2020 року вбачається, що сума в розмірі 199000,00 грн була внесена переможцем аукціону ОСОБА_2 на рахунок державного виконавця Колечко Д.М. 02.09.2020 року, з пропуском встановленого строку на 1 день.

Вказане відповідає правовій позиції, викладеній в Постанові Вищого господарського суду України від 13 грудня 2016 року у справі №910/21225/15, згідно якої: якщо у договорі виконання грошового зобов`язання визначається до настання певного терміну, до 1 грудня 2014 року (частина друга статті 252 ЦК України), то останнім днем виконання такого зобов`язання вважається день, що передує цьому терміну (30 листопада 2014).

Водночас коли у тексті договору виконання грошового зобов`язання визначено по 1 грудня 2014 року або включно до 1 грудня 2014 року, то останнім днем виконання такого зобов`язання буде 1 грудня 2014 року. Аналогічна правова позиція викладена в п.1.9 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань від 17.12.2013 №14».

Оскільки у протоколі №497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року, сформований державним підприємством «СЕТАМ» зазначено, що зазначені у протоколі суми мають бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року, то останнім днем виконання зобов`язання був день, що передує цьому терміну (01.09.2020 року).

Отже, відповідач ОСОБА_2 вважається таким, що прострочив виконання взятих на себе зобов`язань.

Окрім того, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем з порушенням встановленого законом строку були складені акти про проведенні електронні торги, так всупереч вимогам пункту 4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року за №1301/29431, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведений електронний аукціон.

Натомість, акт проведення електронних торгів складено приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем від 22 червня 2022 року та від 07 жовтня 2022 року.

Таким чином зазначені торги були проведені з порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року за №1301/29431, та в ході аукціону було незаконно реалізоване належне йому нерухоме майно - земельна ділянка, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. №3,4,5 кадастровий номер: 20885100:01:002:0075.

На підстав вищевикладеного він і звернувся з позовом до суду.

09 лютого 2023 року, не погоджуючись з позовними вимогами, від представника приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. надійшов відзив на позовні вимоги позивача, відповідно до якого просить суд в задоволені позовних вимог позивачу відмовити у повному обсязі, зазначаючи, що на примусовому виконанні у приватного виконавця перебуває зведене виконавче провадження №62117882, до складу якого входять: виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК», правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», судового збору в сумі по 3941,32 грн з кожного та виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК» правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», заборгованості за Кредитним договором №366/F від 09.03.2006 року в сумі 127 564,70 доларів США та 241 626,20 грн..

18.05.2020 року приватним виконавцем винесені постанови про відкриття виконавчих проваджень ВП № 62117796, № 62117561 з примусового виконання вищезазначених виконавчих документів, які були надіслані сторонам виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцію з повідомленням про вручення 18.05.2020 року за вих. № 1223, №1219.

18 травня 2020 року також були винесені постанови № 62117796, №62117561 про стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, загальна сума якої склала 12 756,47 грн та 24 556,75 грн.

Того ж дня, у відповідності до ст. 30 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавчі провадження № 62117796, №62117561, відносно боржника ОСОБА_5 , були об`єднанні в зведене виконавче провадження за № 62117882.

У день винесення постанови про об`єднання виконавчих проваджень в зведене виконавче провадження за № 62117882 була винесена постанова про арешт майна та коштів боржника, якою було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно, а також на грошові кошти всіх видів валют та банківських металів, що знаходяться на всіх рахунках боржника ОСОБА_1 .

Відомості про арешт рухомого та нерухомого майна боржника було внесено до відповідних державних реєстрів. Постанови про арешт коштів були надіслані до банків.

Боржник ОСОБА_1 належним чином ознайомлений з постановою про відкриття виконавчого провадження та іншими матеріалами виконавчого провадження, однак рішення суду до теперішнього часу не виконано.

В результаті вжитих приватним виконавцем заходів примусового виконання рішень, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження», було описано, арештовано, визначено ринкову вартість, передано на примусову реалізацію за допомогою системи електронних торгів, арештованим майном CETAM - https://setam.net.ua/auction.

Згідно із Протокол № 497870 від 18.08.2020 року про проведення електронних торгів покупцем земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. № 3, 4, АДРЕСА_5 кадастровий номер: :01:002:0075 є ОСОБА_2 , що запропонував найвищу ціну - 808 888,00 грн.

Факт обізнаності боржника про відкрите виконавче провадження та те, що відбулись торги, підтверджується тим, що 21.09.2020 року представник боржника, адвокат Пугач Р.І., ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, про що свідчить відповідне клопотання та розписка представника.

22.06.2022 року ОСОБА_2 , на підставі його заяви було видано Акт про проведені електронні торги, що був внесений до АСВП 07.10.2022 року, у зв`язку із тим, що станом на 22.06.2022 року приватному виконавцю не було відновлено доступ до АСВП.

В подальшому приватному виконавцю стало відомо, що 18.08.2021 року Білгород - Дністровським міськрайонним судом Одеської області було винесено ухвалу по справі №495/4143/21 про закриття провадження у зв`язку із визнанням мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Згідно із вказаною ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі №495/4143/21 від 18.08.2021 року, ОСОБА_6 прийняла у власність у рахунок погашення боргу земельну ділянку, належну ОСОБА_1 , кадастровий номер: :01:002:0076.

Враховуючи те, що земельна ділянка кадастровий номер: :01:002:0076 на підставі Ухвали Білгород - Дністровського міськрайонного суду по справі №495/4143/21 від 18.08.2021 року вибула із власності боржника, незважаючи на те, що все майно боржника арештоване, він знаходиться у реєстрі боржників та рішення суду, що перебуває на виконанні приватного виконавця, в повному обсязі не виконано, приватний виконавець звернувся із апеляційною скаргою на відповідну ухвалу.

21 лютого 2022 року Одеським апеляційним судом було відкрито провадження за апеляційною скаргою приватного виконавця.

Згодом стало відомо, що державним реєстратором Дивизійської сільської ради Білгород Дністровського району Одеської області, ОСОБА_7 10 грудня 2022 року 15:32:45 було внесено запис про право власності /довірчої власності: 48672503, згідно із яким на підставі ухвали Білгород Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі № 495/4143/21 від 18 серпня 2021 року за ОСОБА_6 було зареєстровано право власності не на земельну ділянку кадастровий номер::01:002:0076, як зазначено в ухвалі про затвердження мирової угоди, а на земельну ділянку кадастровий номер: :01:002:0075.

У реєстр державним реєстратором прикріплено: «Ухвалу про виправлення помилки у кадастровому номері в ухвалі Білгород Дністровського міськрайонного суду Одеської області № 495/4143/21 від 18 серпня 2021 року», що відсутня у ЄДРСР та «Мирову угоду від 06 серпня 2021 року щодо земельної ділянки кадастровий номер::01:002:0075», яка відсутня в матеріалах справи № 495/4143/21.

За вказаним фактом приватний виконавець та покупець звертались із скаргами до Міністерства юстиції України, Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області та заявами до правоохоронних органів.

Станом на сьогодні приватному виконавцю надійшов Акт службової перевірки від 25.01.2023 року та лист суду 5/1723/23 від 26.01.2023 року, згідно із яких було виявлено порушення Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 рік № 814, співробітниками суду, що містить ознаки кримінального правопорушення, за наслідками чого, судом було подано заяву до правоохоронних органів відносно працівників суду.

Так, у ході службового розслідування було встановлено, що «Ухвала Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області №495/4143/21 від 18.08.2021 року про виправлення помилки», що була прикріплена державним реєстратором Дивізійської сільської ради Білгород Дністровського району Одеської області, ОСОБА_7 , у реєстр, дійсно суддею не виносилась, у ЄДРСР не міститься та була фактично виготовлена співробітником суду 8-9 грудня 2022 року за «проханням» адвоката Бережної Т.Г. (Адвокат Бережна Т.Г. є представником ОСОБА_6 та станом на 8-9 грудня 2022 року знала про розгляд справи у суді апеляційної інстанції, оскільки 16.06.2022 року зверталась до Одеського апеляційного суду із клопотанням про відкладення розгляду справи).

У відповідності із ч. 1 ст. 252 ЦК України строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.

Згідно із п. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі - «Порядок») на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу ІІІ цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

У відповідності до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Як відомо, банківський день, це робочий день, протягом якого банк здійснює банківські операції.

Зазначає, що згідно із ст. 73 КЗпП України, 24 серпня (День незалежності України) є святковим і неробочим днем.

Відтак, 18.08.2020 року системою було сформовано Протокол №497870 про проведення електронних торгів з продажу земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. № 3, 4, АДРЕСА_5 кадастровий номер: :01:002:0075, згідно із яким переможцем торгів був ОСОБА_2 .

Враховуючи те, що 24.08.2020 року у розумінні 73 КЗоТ України не є банківським днем цей день не має зараховуватись до десятиденного строку, передбаченого п. 1 розділу Х Порядку, отже 02.09.2020 року (день у який ОСОБА_2 сплатив останній платіж) і є днем, у який переможець електронних торгів мав здійснити розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Тобто, ОСОБА_2 всі розрахунки було проведено вчасно, підстави для скасування Акту про проведені електронні торги від 22.06.2022 рік - відсутні.

Зазначає, що несвоєчасна сплата переможцем торгів всієї суми за лот за умови придбання майна вище стартової ціни не може бути підставою для скасування протоколу торгів та визнання торгів недійсними.

Відтак, п. 1 розділу Х Порядку передбачено, що у разі ненадходження всіє належної грошової суми на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) у строки, визначені пунктом 1 цього розділу, відділ державної виконавчої служби (приватний виконавець) не пізніше наступного робочого дня через відповідний особистий кабінет повідомляє Організатора про несплату переможцем електронних торгів належної грошової суми за придбане майно, що є підставою для вжиття відповідних заходів Організатором, згідно з пунктом 3 розділу VIІІ цього Порядку.

Здійснити дії, передбачені пунктом 3 розділу VIII цього Порядку, Організатор також має право у разі несплати переможцем суми додаткової винагороди чи письмового звернення переможця із повідомленням про відмову сплатити додаткову винагороду.

Згідно із пунктом 3 розділу VIII Порядку у разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода за організацію та проведення електронних торгів) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

Від так, у разі, якщо б ОСОБА_2 було невчасно сплачено кошти за лот, то згідно із п. З розділу VIII Порядку переможця електронних торгів у цьому випадку було б визнано Учасника 16 ( ОСОБА_8 ), який здійснив особливу ставку у розмірі 750 000,00 грн та із позовними вимогами до переможця торгів та приватного виконавця не звертався.

Враховуючи зазначене, керуючись п. 1 розділу Х, ш. 3 розділ VIII Порядку, невчасна сплата коштів за лот, по якому були і інші ставки, у будь-якому разі не є підставою для визнання торгів недійсними в цілому та визнання недійсним протоколу торгів.

Незрозуміло, яким чином має бути відновлено «порушене право» позивача боржника, за захистом якого він звернувся до суду, у разі визнання у судовому порядку реалізації майна за ціною 58 888,00 грн нижчою, ніж воно було дійсно реалізовано, адже за наслідком цього саме на цю суму збільшиться невиконана частина рішення суду про стягнення боргу із позивача - боржника.

Згідно із сталою практикою Верховного суду, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Враховуючи те, що станом на сьогодні, земельна ділянка кадастровий номер :01:002:0075 зареєстрована у реєстрі прав власності за ОСОБА_6 , крім того, ОСОБА_1 не оскаржує зазначену реєстрацію у судовому порядку, незрозуміло яким чином проведені електронні торги порушують права саме позивача.

Крім того, відповідно до пункту 6 частини першої статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Враховуючи зазначене, подання ОСОБА_1 позову із явним наміром «захистити» інтереси іншої особи, - ОСОБА_6 , та метою перевести виниклі правовідносини у цивільно-правову площину, за її переконанням, не може залишатись поза увагою суду та є окремою підставою для відмови у позові.

22 лютого2023 року від представника відповідача ОСОБА_9 надійшов відзив на позовні вимоги позивача, відповідно до якого просить суд в задоволені позовних вимог позивачу відмовити, зазначаючи, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича, перебувало зведене виконавче провадження № 62117882, до складу якого входили: виконавчий лист № 520/5468/15-ц , виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК», правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», судового збору в сумі по 3 941, 32 грн з кожного та виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК» правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», заборгованості за Кредитним договором № 366 /F від 09.03.2006 року в сумі 127 564, 50 доларів США та 241 626, 20 грн.

18.05.2020 року приватним виконавцем винесені постанови про відкриття виконавчих проваджень ВП № 62117796, № 621175561 з примусового виконання вищезазначених виконавчих документів, які були надіслані сторонами виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення 18.05.2020 року за вих. № 1223, № 1219.

18.05.2020 року винесена постанова про об`єднання виконавчих проваджень в зведене виконавче провадження за № 62117882, була винесена постанова про арешт майна та коштів боржника, якою було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно, а також на грошові кошти всіх видів валют та банківських металів, що знаходяться на всіх рахунках ОСОБА_1 .

Для погашення заборгованості за вищевказаними виконавчими документами стягнення було звернено на земельну ділянку площею 19, 80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_6 , кадастровий номер: :01:002:0075, що належала на праві власності ОСОБА_1 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №290261 від 08.04.2005 року, виданого Білгород- Дністровським районним відділом земельних ресурсів, на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси, справа № 2-1896/2005 від 21.02.2005 року.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу ІІ Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає і організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Оскільки, до 31 грудня 2012 року права на землю реєструвалися державними органами земельних ресурсів із присвоєнням ділянці кадастрового номеру та видачею державного акту на право приватної власності на землю, тому не можливо було вирішити питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку.

В зв`язку з тим, що земельна ділянка, площею 19, 80 га цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за адресою: Одеська область Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. 3.4.5 кадастровий номер: :01:002:0075, була не зареєстрована за боржником ОСОБА_1 , в установленому законом порядку, що унеможливлювало звернення стягнення на нерухоме майно боржника, для погашення заборгованості за рішенням суду, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович звернувся до Київського районного суду м. Одеси з поданням про вирішення питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку.

Відповідно до ухвали Київського районного суду міста Одеси від 21.07.2020 року подання Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. про вирішення питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника ОСОБА_1 задоволено.

Надано дозвіл Приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. на звернення стягнення на нерухоме майно ОСОБА_1 , яке не зареєстроване в установленому законом порядку, а саме на земельну ділянку, сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. 3.4,5 кадастровий номер: :01:002:0075. сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород - Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, ділянка 3,4,5, кадастровий номер: :01:002:0075.

Судом було встановлено, що право власності на земельну ділянку, площею 19,80 га цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_6 , кадастровий номер: :01:002:0075, не зареєстровано за ОСОБА_10 , в установленому законом порядку, що унеможливлювало звернення стягнення на нерухоме майно боржника, для погашення заборгованості за рішенням суду.

Ухвала Київського районного суду м. Одеси від 21.07.2020 року набула законної сили 06 серпня 2020 року.

Щодо проведення торгів, зазначила, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється.

За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби.

Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату.

Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу.

На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс 19).

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Відповідно до частини третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів.

Згідно протоколу № 497870 від 18 серпня 2020 року ОСОБА_2 став переможцем електронних торгів проведених державним підприємством «СЕТАМ» земельної ділянки, площею 19,80 га за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. 3.4,5, кадастровий номер: :01:002:0075.

Хоча, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів, не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними, слід зазначити, що позивач ОСОБА_1 був обізнаний про проведення електронних торгів.

Оскільки, подальша реалізація права власності ОСОБА_2 на придбану земельну ділянку з електронних торгів була утруднена, так як власник земельної ділянки ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на рішення Київського районного суду м. Одеси від 21.07.2020 року та клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження ухвали суду, якою надано дозвіл Приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. на звернення стягнення на нерухоме майно ОСОБА_1 , яке не зареєстроване в установленому законом порядку Ухвалою Одеського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ від 16 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 21 липня 2020 року залишено без змін.

ОСОБА_1 , не погодившись із постановою Одеського апеляційного суду та ухвалою Київського районного суду м. Одеси, подав касаційну скаргу, і постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 червня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , залишено без задоволення, а ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 21 липня 2020 року та постанову Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року, - залишено без змін.

Дані судові рішення першої, апеляційної інстанцій і Верховного суду дають підстави стверджувати, що Позивач ОСОБА_11 був обізнаний про проведення електронних торгів належного йому на праві власності нерухомого майна, а саме земельної ділянки.

За період з 18 серпня 2020 року до даного часу Позивач ОСОБА_12 не ставив питання, щодо дій приватного виконавця Колечко Д.М.

Відповідно до правового висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624ц18). зазначено, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 листопада 1999 року за № 745/4038.

Порушення, допущені приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку передбаченому цим Законом.

Процедура реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів завершується затвердженням начальником органу державної виконавчої служби акту, складеного державним виконавцем за результатами відповідних торгів, що є підставою для подальшої реєстрації прав на придбане майно ( постанова Верховного Суду від 20.03.2019 р. у справі № 751/11610/15-ц).

ОСОБА_2 являється власником земельної ділянки, відповідно до акту проведення електронних торгів 22 червня 2022 року, серії ВП№ 62117796 складено відповідний акт про проведенні електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна боржника - ОСОБА_1 , оскільки за неї внесені грошові кошти.

Відповідно до п. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 (далі - «Порядок») на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою.

Згідно із п. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (далі - «Порядок») на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем приданого ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу ІІІ цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

У відповідності до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Банківський день, це робочий день, протягом якого банк здійснює банківські операції.

Відповідно до ст. 73 КЗпП України, 24 серпня (День незалежності України) є святковим і неробочим днем.

18.08.2020 року системою було сформовано Протокол №497870 про проведення електронних торгів з продажу земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород - Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. № 3, 4, АДРЕСА_5 , кадастровий номер: :01:002:0075, згідно із яким переможцем торгів був ОСОБА_2 .

Враховуючи те, що 24.08.2020 рік, у розумінні 73 КЗоТ України, не є банківським днем цей день не має зараховуватись до десятиденного строку, передбаченого п. 1 розділу Х Порядку, отже 02.09.2020 року (день у який ОСОБА_2 сплатив останній платіж) і є днем, у який переможець електронних торгів мав здійснити розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Тобто, ОСОБА_2 всі розрахунки було проведено вчасно, підстави для скасування Акту про проведені електронні торги від 22.06.2022 року - відсутні.

Разом з тим, зазначає, що несвоєчасна сплата переможцем торгів всієї суми за лот за умови придбання майна вище стартової ціни не може бути підставою для скасування протоколу торгів та визнання торгів недійсними.

Оскільки прилюдні торги з реалізації земельної ділянки були проведені 18 серпня 2020 року, а ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання недійсними та скасування прилюдних торгів і протоколу їх проведення 20 січня 2023 року, тобто з пропуском спеціальної позовної давності, передбаченої статтею 48 Закону України «Про іпотеку», то необхідно відмовити у задоволенні позову з цих підстав.

Станом на день звернення ОСОБА_1 з позовом про визнання недійсними електронних торгів та протоколу, скасування акту про реалізацію, останньому було відомо, що земельна ділянка, кадастровий номер 00:01:002:0075 належить ОСОБА_6 , та не зазначаючи ії стороною провадження, ОСОБА_1 порушує ії права.

23 лютого 2023 року до суду надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого представник позивача зазначила, що 18.08.2020 року приватний виконавець Колечко Д.М. без будь яких правових підстав на електронних торгах протокол № 497870, продає його земельну ділянку, загальною площею 19,80 га ( земельна ділянка перебуває на території Миколаївської сільської ради, Білгород-Дністровського району Одеської області) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на земельну ділянку на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси справа № 2-1896 2005 від 21.02.2005р., згідно якої було видано державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯА № 290261 від 08 квітня 2005 року з кадастровим номером: :01:002:0075. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №06.

Належним чином про проведення електронних торгів його повідомлено не було.

Сума ОСОБА_2 була внесена з пропуском встановленого строку 1 день.

Оскільки у протоколі №497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року, сформований державним підприємством «СЕТАМ» зазначено, що зазначені у протоколі суми мають бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року, тобто встановлено конкретну дату сплати, то останнім днем виконання зобов`язання був день, що передує цьому терміну (01.09.2020 року). Отже, відповідач ОСОБА_2 вважається таким, що прострочив виконання взятих на себе зобов`язань.

Звертає увагу суду, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06.06.2017 року, було відмовлено у задоволенні заяви ТОВ «ШОР ХАУС» про заміну сторони виконавчого провадження.

ТОВ «ШОР ХАУС» є неналежним стягувачем та взагалі не мало право звертатися із заявою про відкриття виконавчого провадження.

Просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 24 січня 2023 року провадження у справі відкрито та призначено до підготовчого розгляду за правилами загального позовного провадження з викликом, повідомленням сторін.

18 вересня 2023 року Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області було закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті.

08 травня 2024 року Ухвалою суду задоволено клопотання представника відповідача про залишення заяви представника позивача про приєднання письмових пояснень без розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволені.

Після оголошеної перерви у судове засідання не з`явилася, про день слухання справи була повідомлена належним чином, надала заяву, відповідно до якої просила відкласти розгляд справи, однак жодного підтвердження поважності неявки до суду не надано.

Згідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Недобросовісним користування процесуальними правами вважається, зокрема, заявлення численних необґрунтованих відводів суддям, нез`явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій, подання зустрічних позовів без дотримання вимог ЦПК, одночасного оскарження судових рішень в різних видах проваджень, подання апеляційних та касаційних скарг на судові акти, які не можуть бути оскаржені тощо.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Враховуючи викладені обставини, того що представником позивача неодноразово надавались заяви про відкладення розгляду справи, поважності причини неявки до суду не надані, позивач та представник позивача були повідомлені належним чином, зі згоди представників відповідача, суд вважає за можливе закінчувати розгляд справи без участі позивача та представника, на підставі наявних та достатніх для розгляду матеріалів справи.

Представники відповідачів в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, просили суд в їх задоволені відмовити у повному обсязі.

Фактичні обставини, встановлені судом

Вислухавши представника позивача, представників відповідачів, вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича перебувало зведене виконавче провадження №62117882, до складу якого входять: виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК», правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», судового збору в сумі по 3941,32 грн з кожного та виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК» правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», заборгованості за Кредитним договором №366/F від 09.03.2006 року в сумі 127 564,70 доларів США та 241 626,20 грн. (т.1 а.с. 45-46, 52)

31.01.2018 року по справі № 520/5468/15-ц, Апеляційним Судом Одеської області була постановлена ухвала, в якій було задоволено заяву представника ПАТ «Марфін Банк» - Лапінської Олени Миколаївни про виправлення описки та зазначено, що в резолютивній частині ухвали правильним вважати написання «залучити до участі у справі правонаступника позивача Публічного акціонерного товариства «Марфін Банк» - Товариство з обмеженою відповідальністю «ШОР ХАУС»».

18.05.2020 року приватним виконавцем винесені постанови про відкриття виконавчих проваджень ВП № 62117796, № 62117561 з примусового виконання вищезазначених виконавчих документів, які були надіслані сторонам виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцію з повідомленням про вручення 18.05.2020 року за вих. № 1223, №1219. (т.1 а.с. 45-46)

18 травня 2020 року також були винесені постанови № 62117796, №62117561 про стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, загальна сума якої склала 12 756,47 грн та 24 556,75 грн.

Того ж дня, у відповідності до ст. 30 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавчі провадження № 62117796, №62117561, відносно боржника ОСОБА_5 , були об`єднанні в зведене виконавче провадження за № 62117882. (т.1 а.с. 52)

У день винесення постанови про об`єднання виконавчих проваджень в зведене виконавче провадження за № 62117882 була винесена постанова про арешт майна та коштів боржника, якою було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно, а також на грошові кошти всіх видів валют та банківських металів, що знаходяться на всіх рахунках боржника ОСОБА_1 (т.1 а.с. 50-51)

Відомості про арешт рухомого та нерухомого майна боржника було внесено до відповідних державних реєстрів. Постанови про арешт коштів були надіслані до банків.

В результаті вжитих приватним виконавцем заходів примусового виконання рішень, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження», було описано, арештовано, визначено ринкову вартість, передано на примусову реалізацію за допомогою системи електронних торгів, арештованим майном CETAM - https://setam.net.ua/auction.

Оскільки, до 31 грудня 2012 року права на землю реєструвалися державними органами земельних ресурсів із присвоєнням ділянці кадастрового номеру та видачею державного акту на право приватної власності на землю, тому не можливо було вирішити питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку.

В зв`язку з тим, що земельна ділянка, площею 19, 80 га цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за адресою: Одеська область Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. 3.4.5 кадастровий номер: :01:002:0075, була не зареєстрована за боржником ОСОБА_1 , в установленому законом порядку, що унеможливлювало звернення стягнення на нерухоме майно боржника, для погашення заборгованості за рішенням суду, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович звернувся до Київського районного суду м. Одеси з поданням про вирішення питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку.

Відповідно до ухвали Київського районного суду міста Одеси від 21.07.2020 року подання Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. про вирішення питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника ОСОБА_1 задоволено.

Надано дозвіл Приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. на звернення стягнення на нерухоме майно ОСОБА_1 , яке не зареєстроване в установленому законом порядку, а саме на земельну ділянку, сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, ділянка 3,4,5 кадастровий номер: :01:002:0075.

Судом було встановлено, що право власності на земельну ділянку, площею 19,80 га цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_6 , кадастровий номер: :01:002:0075, не зареєстровано за ОСОБА_10 , в установленому законом порядку, що унеможливлювало звернення стягнення на нерухоме майно боржника, для погашення заборгованості за рішенням суду.

Постановою Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року по справі № 520/5468/15-ц апеляційну скаргу ОСОБА_13 залишено без задоволення, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 21 липня 2020 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 30 червня 2021 року, касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення; ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 21 липня 2020 року та Постанову Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року залишено без змін.

Згідно із Протоколом № 497870 від 18.08.2020 року про проведення електронних торгів покупцем земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. № 3, 4, 5 кадастровий номер: :01:002:0075 є ОСОБА_2 , що запропонував найвищу ціну - 808 888,00 грн.

22.06.2022 року ОСОБА_2 , на підставі його заяви було видано Акт про проведені електронні торги, що був внесений до АСВП 07.10.2022 року, у зв`язку із тим, що станом на 22.06.2022 року приватному виконавцю не було відновлено доступ до АСВП.

Позивач зазначає, що сума внесена переможцем конкурсу ОСОБА_2 з пропуском встановленого строку на 1 день, приватним виконавцем з порушенням встановленого законом строку були складені акти про проведенні електронні торги, таким чином вважає, що зазначені торги були проведені з порушенням Порядку реалізації арештованого майна.

Відповідачі, заперечуючи проти позовних вимог зазначили, що до вимог позивача застосовується спеціальна позовна даність, яка позивачем пропущена, окрім того, позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними.

Нормативне обґрунтування. Оцінка аргументів сторін, висновки суду.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 18 розділу VII Порядку, та вказано, що зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно.

Враховуючи передбачені законом особливості щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів це оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто правочин.

З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Відчуження майна з електронних торгів за своєю правовою природою відноситься до угод купівлі-продажу й така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за статями 203, 215 ЦК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення.

Стосовно безпосередньо результатів електронних торгів, то підставами для визнання їх недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року в справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18).

Верховний Суд України у постанові від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц зазначив, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Верховний Суд у постанові від 21 липня 2022 року у справі № 519/761/15-ц зазначив, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення прилюдних торгів чи втрата чинності звіту про оцінку майна не можуть бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, встановленню підлягають порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення того, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс 16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Як на підставу визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування протоколу № 497870 проведення електронних торгів від 18 серпня 2020 року, сформований державним підприємством «Сетам»; визнання недійсним та скасування акту про проведені електронні торги від 22 червня 2022 року позивач посилається на те, що ОСОБА_14 , придбавши 18 серпня 2020 року на прилюдних торгах лот за ціною 808 888, 00 грн, повинен був здійснити повний розрахунок за нього виключно до 01 вересня 2020 року, разом з тим, один із платежів 199 000, 00 грн переможцем електронних торгів було проведено 02 вересня 2020 року, тобто не у встановлений строк та на те, що його не було належним чином повідомлено про проведення прилюдних торгів.

Суд не погоджується з вказаними ствердженнями позивача виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 (далі - «Порядок») на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою.

Згідно із п. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (далі - «Порядок») на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем приданого ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу ІІІ цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

У відповідності до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Банківський день, це робочий день, протягом якого банк здійснює банківські операції.

Відповідно до ст. 73 КЗпП України, 24 серпня (День незалежності України) є святковим і неробочим днем.

18.08.2020 року системою було сформовано Протокол №497870 про проведення електронних торгів з продажу земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: Одеська область, Білгород - Дністровський район, Миколаївська сільська рада, масив 66+67, діл. № 3, 4, АДРЕСА_5 , кадастровий номер: :01:002:0075, згідно із яким переможцем торгів був ОСОБА_2 .

Враховуючи те, що 24.08.2020 рік, у розумінні 73 КЗоТ України, не є банківським днем, цей день не має зараховуватись до десятиденного строку, передбаченого п. 1 розділу Х Порядку, отже 02.09.2020 року (день у який ОСОБА_2 сплатив останній платіж) і є днем, у який переможець електронних торгів мав здійснити розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Тобто, ОСОБА_2 всі розрахунки було проведено вчасно, підстави для скасування Акту про проведені електронні торги від 22.06.2022 року - відсутні.

Разом з тим, несвоєчасна сплата переможцем торгів всієї суми за лот за умови придбання майна вище стартової ціни не може бути підставою для скасування протоколу торгів та визнання торгів недійсними.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

У відповідності до ч. 1ст. 2 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження здійснюється з дотриманням зокрема, таких засад, як обов`язковості виконання рішень, справедливості, неупередженості та об`єктивності, розумності строків виконавчого провадження.

За ст. 10 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника є заходом примусового виконання рішень.

Так, примусова реалізація майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин, урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 30 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Порядок проведення електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 (далі Порядок № 2831/5).

Відповідно до п. 2, 3 розділу І Порядку № 2831/5, в редакції чинній на час проведення торгів, реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор та Партнери забезпечують постійний доступ учасникам до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Приватні виконавці та відділи державної виконавчої служби здійснюють доступ до їх особистих кабінетів через веб-сайт Організатора.

Державний/приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Так, організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів.

Водночас, у постанові від 18.11.2015 р. у справі № 6-1884с15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 р. у справі № 462/2232/16, постанові від 20.10.2022 р. у справі № 372/1023/19.

Тому твердження позивача щодо його необізнананості про час та місце проведення електронних торгів у зв`язку з неповідомленням організатором, не може бути підставою для визнання торгів недійсними, оскільки не доведено позивачем порушення його прав і законних інтересів.

За таких обставин при підготовці та проведенні прилюдних торгів з реалізації земельної ділянки, що відбулися 18 серпня 2020 року, не встановлено наявності порушень організатором прилюдних торгів, що могли вплинути на результат торгів, тобто не встановлено не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Статтею 81 ЦПК України встановлено обов`язок сторін довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що електронні торги проведенні з дотриманням «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Міністерством юстиції України від 30.09.2016 року та вимог чинного законодавства України, а тому у суду відсутні підстави для визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акту про проведення електронних торгів від 22.06.2022 року.

Щодо застосування строку позовної давності до вказаних вимог позивача, заявленими відповідачами по справі, суд приходить до наступного.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, в межах якого особа може звернутися до суду, з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно із частиною першою статті 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. До вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність:

За правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 05 квітня 2017 року у справі № 6-1375цс16, Постанови ВС від 03 серпня 2022 року, справа № 756/13399/15-ц, оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оспорити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку».

Зважаючи на наведене, до спірних правовідносин застосовується спеціальна позовна давність, строки якої в даному випадку Позивачем порушені.

Так, відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення таких торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Відповідно до частини першої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19 (провадження № 12-50гс20) вказано, що «суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги".

Тобто перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушено право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду.

Якщо таке право чи інтерес не порушено, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем.

Подібний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц (провадження № 14-96цc18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц (провадження № 14-381цс18), від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18, пункт 73), від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (провадження № 14-452цс18, пункт 80), від 05 грудня 2018 року у справах № 522/2202/15-ц (провадження № 14-132цс18, пункт 61), № 522/2201/15-ц (провадження № 14-179цс18, пункт 62) та № 522/2110/15-ц (провадження № 14-247цс18, пункт 61), від 07 серпня 2019 року у справі № 2004/1979/12 (провадження № 14-194цс19, пункт 71), від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (провадження № 14-27-цс19, пункт 134), від 16 червня 2020 року у справі № 372/266/15-ц (провадження № 14-396цс-19, пункт 51), від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17-ц (провадження № 14-448цс19, пункт 28).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами №22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Порівняльний аналіз термінів «довідався» та «міг довідатися», що містяться в статті 261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, що також випливає із загального правила, встановленого статтею 81 ЦПК України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше.

Як вбачається з матеріалів справи, електронні торги проведенні 18 серпня 2020 року, згідно Протоколу №497870 проведення електронних торгів, дата завершення 18.08.2020 о 18 годині 07 хв., однак позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права лише 19 січня 2023 року, тобто з пропущеним строком позовної давності.

Разом з тим, оскільки позовні вимоги позивачем не доведені, необґрунтовані, тому суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позову виключно, у зв`язку з їх необґрунтованістю.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 16, 215, 216, 650, 655, 656 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 83, 263, 264, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його підписання.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_7 .

Відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович, адреса: Одеська область, м. Чорноморськ, вул. 1 Травня, 19, оф. 310;

ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_4 ;

Державне підприємство «СЕТАМ», , адреса: м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6.

Повний текст рішення складений 04 липня 2024 року.

Суддя: