"05" липня 2024 р. Справа № 363/3157/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 липня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом 26.06.2024 року направлено запит до Вишгородської міської ради Київської області. 05.07.2024 року від Вишгородської міської ради надійшов лист від 03.07.2024 року № 768, з якого вбачається, що зареєстрованим у встановленому законодавством порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання їх спільної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також аліменти на утримання самої ОСОБА_1 на підставі ч. 2 ст. 84 СК України.

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 СК України дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини до досягнення дитиною трьох років.

Відповідно до ч. 4 ст. 84 СК України право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того, чи вона працює, та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.

Аналіз вищевикладених положень чинного законодавства дає можливість зробити висновок, що аліменти на утримання дітей за рішенням суду присуджуються на користь того з батьків, з яким проживають діти, а стягнення аліментів відбувається з того з батьків, який проживає окремо.

У свою чергу, аналіз конструкції ст. 84 СК України дає можливість зробити висновок, що право дружини на утримання від чоловіка пов`язується не тільки з фактом проживання дитини з дружиною, але і з фактом наявності у чоловіка можливості надавати матеріальну допомогу.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з нею та знаходиться на її утриманні. Разом з тим, додатки до позовної заяви не містять жодного документа (витягу з реєстру територіальної громади, акту обстеження умов проживання тощо), з якого вбачалося б, що донька ОСОБА_4 проживає разом з ОСОБА_1 .

Відсутність документів на підтвердження факту проживання дитини разом з ОСОБА_1 позбавляє суд можливості встановити наявність підстав як для присудження аліментів на утримання дитини, так і для присудження аліментів на утримання самої ОСОБА_1 .

Крім того, суд звертає увагу, що у позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що перебуває у декретній відпустці, у зв`язку з чим не має можливості самостійно утримувати доньку ОСОБА_5 . Натомість ОСОБА_2 є працездатним, фізично здоровим та має можливість сплачувати аліменти.

У той же час матеріали позовної заяви не містять документів на підтвердження перебування ОСОБА_1 у декретній відпустці, а також на підтвердження можливості ОСОБА_2 сплачувати аліменти, зокрема, інформації про його доходи, джерела заробітку тощо.

Відсутність документів на підтвердження факту можливості ОСОБА_2 сплачувати аліменти на утримання позбавляє суд можливості перевірити наявність підстав застосування ст. 84 СК України.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позивачу потрібно усунути вищезазначені недоліки позовної заяви, надавши підтвердження проживання доньки разом з нею, а також надавши документи на підтвердження своєї тимчасової непрацездатності (декретної відпустки) та фінансової можливості відповідача сплачувати аліменти на утримання ОСОБА_1 . У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 190 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас