УХВАЛА

про повернення позовної зави

24 червня 2024 року м. Київ

Суддя Солом?янського районного суду міста Києва Тесленко І. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно списаних коштів, -

встановила:

27 травня 2024 року позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про повернення безпідставно списаних коштів.

29 травня 2024 року матеріали справи надійшли в провадження судді Тесленко І.О. (Протокол автоматизованого розподілу справ між суддями від 27.05.2024 року).

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31.05.2024 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно списаних коштів залишена без руху та надано позивачу час на усунення недоліків.

Зазначена Ухвала суду була отримана позивачем 11 червня 2024 року.

12 червня 2024 року позивачем було подано до Солом`янського районного суду м. Києва клопотання про витребування доказів яким він просить витребувати у Акціонерного товариства «Пумб» інформацію, яка стосується ОСОБА_2 , а саме: адресу, РНОКПП, контактну інформацію, а також виписку про рух грошових коштів на картковому рахунку № НОМЕР_1 .

Станом на 24 червня 2024 року недоліки, зазначені в Ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 31.05.2024 року позивачем не усунені.

Пунктом 1 частини статті 175 встановлено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

Таким чином, зазначені положення процесуального законодавства містять у собі обов`язкові вимоги до позовної заяви, її змістовного наповнення, порушення яких тягне за собою наслідки, визначені статтею 185 ЦПК України.

Зазначення в позовній заяві всіх даних щодо відповідача є об`єктивно необхідною умовою для належної ідентифікації відповідача та виконання вимог встановлених ч. ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України. Відсутність відповідних даних у позовній заяві позбавляють суд можливості виконати зазначені вимоги Цивільного - процесуального кодексу України та визначити підсудність цивільної справи.

При прийнятті рішення за клопотанням про витребування доказів, суддя зважає на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно до ч. ч. 4 - 5 ст. 83 ЦПК України , якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Статтею 84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116 - 118 цього Кодексу.

Клопотання позивача про витребування доказів не відповідає ст. 84 ЦПК України.

Суддя звертає увагу, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (ст. 12 ЦПК України).

Як встановлено ч. ч. 1 - 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

З врахуванням вищевикладеного, суддя дійшла висновку, що клопотання про витребування доказів позивача задоволенню не підлягає.

Також, відповідно до ч. ч. 3, 5, 6 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З врахуванням того, що недоліки позовної заяви зазначені в Ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 31 травня 2024 року усунені позивачем не були позовна заява з доданими до неї документами підлягає поверненню позивачу.

Крім того, суддя роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 83 175, 185 суддя, -

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно списаних коштів вважати неподаною та повернути позивачу.

Копію цієї ухвали разом з позовною заявою і доданими до неї документами направити позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя І. О. Тесленко