Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3069/22
Провадження № 4-с/711/28/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Кондрацької Н.М.

за участю секретаря судового засідання - Мелещенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси матеріали скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Літинський Олександр Павлович про визнання неправомірною бездіяльності та скасування постанов державного виконавця Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) щодо арешту майна та коштів боржника, заінтересована особа: Управління поліції охорони з фізичної безпеки в місті Києві, -

в с т а н о в и в:

Адвокат Літинський О.П. в інтересах скаржника ОСОБА_1 звернувся в суд із скаргою щодо визнання неправомірною бездіяльності та скасування постанов державного виконавця Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) щодо арешту майна та коштів боржника, заінтересована особа: Управління поліції охорони з фізичної безпеки в місті Києві.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою суду від 10.05.2024 скаргу прийнято до провадження та призначено до розгляду по суті.

Другим відділом державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) 30.05.2024 подав відзив на скаргу.

У судове засідання скаржник ОСОБА_1 та його представник адвокат Літинський О.П. неодноразово не з`являлися. Адвокат на неодноразові запрошення суду на підключення до відеозв`язку для проведення судового засідання у режимі відеоконференції не з`являвся (не реагував та не підключався), причини суду не повідомив, хоча належним чином був повідомленим про день, час і місце розгляду справи.

Представник Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не з`явився, до початку подано клопотання від 30.05.2024, у якому просили розгляд скарги проводити без їхньої участі з врахуванням поданого відзиву.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином був повідомленим про день, час і місце розгляду справи.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до висновку, що заяву (скаргу) слід залишити без розгляду виходячи з такого.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Скаржник та його представник адвокат Літинський О.П. неодноразово повідомлялися про судові засідання, які призначалися на 06.06.2024 та 01.07.2024 за допомогою смс-повідомлень про дату, час і місце розгляду справи, які буди доставлені адресату, про що свідчить довідка про доставку SMS у додаток «Viber» та до електронної скриньки адвоката.

Таким чином, скаржник та його представник належним чином повідомлялися про час, дату та місце розгляду справи, однак у судові засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили, жодних клопотань про перенесення розгляду справи з поважних причин чи про можливість розгляду справи за їхньої відсутності, не надали.

За таких обставин, судом визнано факти неявки в судові засідання скаржника та його представника, як такі, що відбулися без поважних причин.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема Іззетов проти України, Пискал проти України, Майстер проти України, Субот проти України, Крюков проти України, Крат проти України, Сокор проти України, Кобченко проти України, Шульга проти України, Лагун проти України, Буряк проти України, ТОВ ФПК ГРОСС проти України, Гержик проти України суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 (справа №310/12817/13) процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

За встановлених обставин, суд враховує і той факт, що причини повторної неявки скаржника до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а заявник та його представник, при цьому, не з`являються у судове засідання, в тому числі адвокат вкотре не виходить на відеозв`язок для участі у режимі відеоконференцї.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що сторона заявника (скаржника), будучи завчасно повідомленою про судові засідання, не є заінтересовано у судовому вирішенні даної справи.

Крім того, згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та, керуючись ст. ст. 4, 131, 200, 257 ч.1 п.3, 223, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Скаргу скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Літинський Олександр Павлович про визнання неправомірною бездіяльності та скасування постанов державного виконавця Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) щодо арешту майна та коштів боржника, заінтересована особа: Управління поліції охорони з фізичної безпеки в місті Києві - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття ухвали судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадацяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 01.07.2024.

Головуючий: Н. М. Кондрацька