ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1403/23
Провадження №2/477/134/24
УХВАЛА

20 червня 2024 року Жовтневий районний суд Миколаївської області

у складі: головуючого у справі судді Глубоченка С.М.,

за участі секретаря судового засідання Резуник Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мішково-Погорілівської сільської ради Миколаївської області

про визнання права власності на нерухоме майно

в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

15 червня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою у якій просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 14 вересня 2023 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою від 27 листопада 2023 року постановленою за наслідками проведення підготовчого судового засідання, підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду.

Під час підготовки справи до розгляду по суті, судом на підставі заяви позивача серед іншого витребувано у приватного нотаріуса Миколаївського районного нотаріального округу Берднікової А.Ю. спадкову справу до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

20 червня 2024 року позивачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про залучення до участі у справі у якості співвідповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , з огляду на те, що після ознайомлення з матеріалами спадкової справи позивачу стало відомо, що вказані особи прямо чи опосередковано мають відношення до спадщини, що відкрилася внаслідок смерті ОСОБА_2 та рішення у справі може вплинути на обсяг їхніх прав.

У цій же заяві позивачем ставиться питання і про виключення з числа доказів при розгляді справи, долученого до позовної заяви заповіту ОСОБА_2 , оскільки у матеріалах спадкової справи, що надійшла до суду наявний інший примірник цього заповіту, зміст якого є відмінним від поданого позивачем.

Цього ж дня, позивачем до суду подано також і заяву про зміну підстав позову, у якій ОСОБА_1 посилаючись на те, що в ході розгляду справи було встановлено наявність інших спадкоємців, просила прийняти позовну заяву з урахуванням виявлених обставин, наводячи відповідне правове обґрунтування своїх вимог про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Разом із заявою про залучення співвідповідачів та зміну підстав позову, ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення строку на подання цих заяв, відповідно до змісту якої вказує, що відомості про наявність інших спадкоємців їй стали відомі лише з матеріалів спадкової справи, витребуваної судом, під час ознайомлення з ними, тому на час подачі позову їй не було відомо про такі обставини.

У судове засідання 20 червня 2024 року позивач ОСОБА_1 , не з`явилася.

Інші учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи у межах заяви про залучення до участі у справі співвідповідачів, виключення доказів під час розгляду справи та про прийняття заяви про зміну підстав позову та поновлення процесуального строку, суд установив наступне.

Ухвалою суду від 27 листопада 2023 року підготовче провадження у справі закрито.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частина третя статті 49 ЦПК України).

Відповідно до частини першої та другої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Частина третя статті 51 ЦПК України, вказує на те, що після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Відповідно до частини першої статі 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої попущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Клопотання ОСОБА_1 обґрунтоване тим, що про наявність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , вона дізналися безпосередньо після отримання судом спадкової справи після закриття підготовчого провадження у справі, тому заявити відповідне клопотання на стадії підготовчого провадження не мала можливості. Аналогічні по суті доводи нею наведені і в обґрунтування клопотання про зміну підстав позову.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово висловлював позицію щодо можливості судами першої інстанції за наявності певних обставин прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій цивільного процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Ураховуючи вищенаведене, з урахуванням доводів ОСОБА_1 , щодо підстав за яких було пропущено процесуальний строк, суд дійшов висновку про наявність підстав поновлення позивачу строку на подання заяви про залучення до участі у справі співвідповідачів, виключення доказів під час розгляду справи та про прийняття заяви про зміну підстав позову, оскільки підстави за яких ці заяви не було подано у встановлений ЦПК України строк пов`язанні одними і тими ж обставинами необізнаністю позивача щодо складу спадкоємців після смерті ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання з приводу клопотання ОСОБА_1 щодо залучення співвідповідачів до участі у справі, судом враховується те, що відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Позивачем ОСОБА_1 заявлено клопотання про залучення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до участі у справі як співвідповідачів.

Згідно статті 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Як зазначив КЦС ВС у своїй постанові від 28 грудня 2022 № 315/236/21 (61-782св22 у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

Як зазначено судом вище, ухвалою суду від 27 листопада 2023 року підготовче провадження у справі закрито, а відповідно до витребуваних у нотаріуса матеріалів спадкової справи вбачається, що іншим спадкоємцем за законом, який спадщину прийняв після смерті ОСОБА_2 є її дочка ОСОБА_5 , а відповідно до змісту заповіту, що наявний у матеріалах спадкової справи та який відмінний від заповіту долученого позивачем, вбачається, що одним зі спадкоємців за заповітом спірного майна є ОСОБА_4 .

Відтак, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , мають бути залучені до участі у справі, так як вирішення спору у цій справі може вплинути на обсяг їхніх прав та обов`язків, з огляду на що клопотання в цій частині підлягає задоволенню.

Крім того за змістом поданої позивачем заяви вбачається і те, що під час ознайомлення з матеріалами спадкової справи, яку судом витребувано у приватного нотаріуса Миколаївського районного нотаріального округу Берднікової А.Ю. до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , було виявлено, що наявний у ній зміст заповіту померлої від 04 вересня 2006 року відмінний від змісту заповіту, що долучений позивачем до позовної заяви при звернені до суду з позовом.

Так згідно долученого позивачем до позовної заяви тексту заповіту ОСОБА_2 від 04 вересня 2006 року, посвідченого уповноваженою особою органу місцевого самоврядування вбачається, що належну їй квартиру вона в цілому заповідала позивачу ОСОБА_6 .

Натомість зміст заповіту, що наявний в матеріалах спадкової справи, від цього ж числа вказує на те, що померла ОСОБА_2 заповіла належну їй квартиру у рівних частинах ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .

Оскільки за положеннями частини третьої статті 1254 ЦК України складення нового заповіту, яким зменшено обсяг спадкової маси, порівняно з попереднім, але не змінено спадкодавця, скасовує попередній заповіт у відповідній частині, то долучений ОСОБА_1 до позовної заяви заповіт ОСОБА_2 не може вважати належним та допустим доказом її позовних вимог.

Положення частини одинадцятої статті 83 ЦПК України визначають, що у разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.

Як встановлено судом, на момент звернення до суду з позовом ОСОБА_1 не знала про існування заповіту ОСОБА_2 іншого змісту, а тому з огляду на приписи частини першої статті 127 ЦПК України в цьому випадку наявні підстави для застосування положення частини одинадцятої статті 83 ЦПК України, шляхом виключення заповіту ОСОБА_2 , від 04 вересня 2006 року, яким вона заповідала ОСОБА_8 квартиру АДРЕСА_1 з числа доказів при розгляді цієї справи.

Що стосується порушеного ОСОБА_1 питання про зміну підстав позову, суд також з урахуванням вищенаведених обставин вважає можливим прийняти таку заяву, враховуючи наступне.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в пункті 4.14 постанови від 09 липня 2020 року в справі №922/404/19 вказав, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Заява про зміну підстав позову відповідає приписам статей 175, 177 ЦПК України, не тягне зміну предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції.

Відповідно до 174 ЦПК України подання заяв по суті справи (позовна заява, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову та відзиву) є правом учасників справи.

З урахуванням зазначеного, відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_4 мають право надати відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , копія якого одночасно підлягає направленню на адресу суду та позивача. При цьому, позивач має право надати відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу відповідачів, а відповідачі право подати свої заперечення.

Керуючись статтями 49, 51, 126, 127, 258-261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити процесуальний строк для подання заяви про залучення до участі у справі співвідповідачів, виключення доказів під час розгляду справи та про прийняття заяви про зміну підстав позову.

Залучити до участі у справі у якості співвідповідачів ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає по АДРЕСА_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за в АДРЕСА_3 .

Роз`яснити відповідачам їх право надати відзив на позовну заяву, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу суду та позивача.

Роз`яснити позивачу його право надати відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу відповідача, що зазначена як адреса для листування, а відповідачу право подати свої заперечення.

Виключити заповіт ОСОБА_2 , від 04 вересня 2006 року, яким вона заповідала ОСОБА_8 квартиру АДРЕСА_1 з числа доказів при розгляді цієї справи.

Прийняти заяву про зміну підстав позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Мішково-Погорілівської сільської ради Миколаївської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, та призначити справу до розгляду на 27 серпня 2024 року о 08.45 годині.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ С.М. ГЛУБОЧЕНКО