Провадження №: 2/755/2662/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" липня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Локотковій І.С.

з участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про поновлення строку та прийняття зустрічного позову,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя.

Відповідач подала зустрічний позов до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та визнання майна особистою приватною власністю. Разом із зустрічною позовною заявою відповідачем подано до суду клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Представник позивача за первісним позовом у підготовчому судовому засіданні заперечує щодо поновлення строку на прийняття зустрічної позовної заяви.

Відповідач за первісним позовом та її представник у підготовчому судовому засіданні просять суд поновити строк подання зустрічного позову та наполягає на прийнятті зустрічного позову.

Суд, дослідивши подану зустрічну позовну заяву, заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з частинами першою-третьою статтею 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відзив на позовну заяву подається відповідачем у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (частина перша статті 191 ЦПК України).

Таким чином, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, який подається у строк для подання відзиву та заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Згідно з частиною третьою статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частини першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.01.2024 року відкрито провадження за первісним позовом та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Роз`яснено відповідачу його право протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву (заперечення проти позову) відповідно до вимог статті 178 ЦПК України.

Позовна заява із додатками повернулась на адресу суду без вручення

З матеріалами справи представник відповідача ознайомилась 12.02.2024 року.

01.03.2024 року до суду надійшла зустрічна позовна заява, яка була направлена через поштове відділення 27.02.2024 року.

З протоколу судового засіданні від 20.03.2024 року вбачається, що позовна заява із додатками вручена відповідачеві в судовому засіданні 20.03.2024 року.

Ухвалою суду від 24.04.2024 року за клопотанням представника відповідача зустрічна позовна заява була повернута ОСОБА_2 .

Повторно зустрічна позовна заява подана до суду 15.07.2024 року особисто відповідачем через канцелярію суду.

В зустрічній позовній заяві міститься клопотання про поновлення пропущеного строк на подання зустрічного позову. Дане клопотання обґрунтовується тим, що 01.03.2024 року ОСОБА_2 до Дніпровського районного суду м. Києва було подано зустрічну позовну заяву, яка повернута судом 24.04.2024 року. В подальшому ОСОБА_2 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з аналогічним позовом про поділ спільного майна подружжя. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22.04.2024 року відкрито провадження. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.06.2024 року залишено без розгляду позов ОСОБА_2 про поділ майна подружжя в частині майна, що є предметом розгляду Дніпровського районного суду м. Києва. Враховуючи прийняття Дарницькоим районним судом м.Києва до провадження позов ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та визнання майна особистою приватною власністю за правилами виключної підсудності, а потім залишення без розгляду позовних вимог в частині майна, що є предметом розгляду в даній справі, повний текст ухвали суду забезпечено 20.06.2024 року, перебування представника відповідача в щорічній відпустці з 21.06.2024 року по 05.07.2024 року, зайнятість адвоката в інших судових засіданнях та постійне довготривале відключення електроенергії вважає поважними причинами на подання зустрічної позовної заяви.

Вирішуючи питання щодо поновлення строку прийняття відзиву суд зауважує наступне.

Відповідно до ч.2 ст.127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч.4 ст.127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац 3 пункт 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України (далі - КСУ) від 11 жовтня 2005 року № 8-рп/2005 та абзац перший підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення КСУ від 31 березня 2015 року № 1-рп/2015).

Юридична визначеність дає можливість учасникам суспільних відносин передбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх легітимних очікуваннях, зокрема у тому, що набуте ними на підставі чинного законодавства право буде реалізоване (Рішення КСУ від 05 червня 2019 року № 3-р(І)/2019).

У постанові КЦС ВС від 27.01.2021 у справі № 757/6159/19 Верховний суд звернув увагу, що чітке дотримання вимог процесуального закону є необхідним явищем, оскільки забезпечує вірне дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»). Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

З огляду на обґрунтування клопотання про поновлення строку подання зустрічного позову, забезпечення доступу до правосуддя, суд вважає можливим продовжити відповідачу процесуальний строк на подання зустрічного позову.

Як вбачається з матеріалів первісного та зустрічного позовів, обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин, тому спільний їх розгляд є доцільним.

Форма і зміст поданої ОСОБА_2 зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

З урахуванням викладеного, суд, прийшов до висновку про необхідність прийняття зустрічного позову та об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 127, 193, 194 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Визнати поважними причини пропуску пред`явлення зустрічного позову та поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду із зустрічним позовом.

Прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та визнання майна особистою приватною.

Зустрічний позов об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на зустрічну позовну заяву. У зазначений строк відповідач за зустрічним позовом має право надіслати суду відзив на зустрічну позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти зустрічного позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі за зустрічним позовом зобов`язані надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами за зустрічним позовом відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст.178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої, п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої, п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 18.07.2024 року.

Суддя Яровенко Н.О.