Справа № 276/1462/24
Провадження по справі 2/276/491/24

У Х В А Л А

11 липня 2024 року смт. Хорошів

Суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Збаражського А.М., вирішуючи питання щодо відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнюючої позовної заяви, просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», роз`яснив, що суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства (ст. 1 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч.2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

За змістом вказаної норми, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Жмуцький М.В., звернулася до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області, зазначивши, що вона разом з малолітніми дітьми фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, позивачем обрано альтернативну підсудність - за місцем проживання позивача, на утриманні якої перебувають малолітні діти.

На підтвердження факту перебування за адресою: АДРЕСА_1 позивач надала суду відповідну довідку Новоборівської селищної ради від 19.06.2024 року та акт обстеження про фактичне місце проживання (без реєстрації) від 17.06.2024 року, за змістом яких вона проживає за вказаною адресою у будинку сестри без реєстрації. Інші докази, які б підтвердили факт реєстрації місця перебування позивача за вказаною адресою відсутні.

Згідно відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру, станом на 11.07.2024 місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , що відноситься до підсудності Червоноармійського районного суду Житомирської області.

У свою чергу, місце проживання відповідача, ОСОБА_2 , також не зареєстровано на території, що відноситься до юрисдикції Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області, про що свідчать відомості, зазначені в копії паспорта відповідача.

З огляду на викладене, враховуючи предмет позову, положення статті 28 ЦПК України, а також вибір позивачем альтернативної підсудності, суд приходить до висновку про те, що належним судом, юрисдикція якого поширюється на адміністративно-територіальний район, в межах якого знаходиться зареєстроване місце проживання позивача, та який відповідно до законодавства уповноважений здійснювати розгляд даної справи, є Червоноармійський районний суд Житомирської області.

Слід взяти до уваги й те, що згідно з ч. 3 ст. 263 ЦПК України судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, а саме справедливому, неупередженому та своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ухвалення судом рішення з порушенням правил підсудності є безумовною підставою для його скасування.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно ч. 1ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

За таких обставин, суд вважає за необхідне направити матеріали цивільної справи за підсудністю до Червоноармійського районного суду Житомирської області.

Керуючись ст. 27, 28, 31, 32, 187 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу № 276/1462/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, передати за підсудністю до Червоноармійського районного суду Житомирської області.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.М. Збаражський