н/п 2/490/2534/2024
Справа 490/4938/24

Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2024 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Черенкова Н.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивачка звернулася до суду з даним позовом до відповідача, в якому просила:

- визначити, що розмір часток у праві спільної сумісної власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить: ОСОБА_3 - 1/3 частки; ОСОБА_2 - 1/3 частки; ОСОБА_4 1/3 частки;

- визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті її рідної баби - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/3 частку квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті її рідної баби - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на 2/3 частки квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 5

Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі, з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України.

Згідно п.4 ч.3 ст.175ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Положення ч.1-4 ст.1268, ч.1 ст.1269, ч. 1 ст.1270 ЦК Українив казують, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину шляхом подання протягом шести місяців з дня відкриття спадщини відповідної заяви до нотаріальної контори за місцем її відкриття або шляхом проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Аналізуючи наведене, вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, кінцево, дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Пропуск строку на зверення із заявою про прийняття спадщини до орагнів нотаріату, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову до суду про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, а ніяк не про встановлення факту прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Разом з тим, матеріали заяви не містять посилання на жодний доказ, що в межах строку, наданого цивільним законом, заявниця вчинила дії, які б свідчили про прийняття нею спадщини.

Враховуючи вищенаведене, а також роз`яснення нотаріуса від 06.02.2024 р. №17/01-16, позивачці необхідно уточнити зміст позовних вимог та вказати, чи не є в даному випадку підстави для звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку, для прийняття спадщини за законом.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що, позивачка просить визначити 1/3 частку у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_3 ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Людина як учасник цивільних відносин вважається фізичною особою (ст.24 ЦК України).

Здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають всі фізичні особи.

Відповідно до ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смертю.

Оскільки цивільна правоздатність виникає у момент народження фізичної особи і припиняється у момент її смерті, особа, якій позивач просить визначити 1/2 частки, не має цивільної правоздатності та не є учасником цивільних правовідносин.

У померлого не може бути ніяких прав, зміни або припинення особистих чи майнових прав.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Крім того слід зазначити, що визначення судом частки співвласника у праві спільної сумісної власності на спірну земельну ділянку за померлим не узгоджуються з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не є стороною процесу та у зв`язку зі смертю не має цивільної процесуальної правоздатності і дієздатності.

Аналогічний висновок викладено у Постанові ВС від 22.04.2020 року у справі № 127/23809/18.

За такого, позивачці необхідно уточнити підстави звернення до суду з вимогою про визначення1/3 частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_3 , особі, яка померла.

Відповідно до ч. 1, 2ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачка просить витребувати у Першої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області відомості про те, чи заводилася спадкова справа після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 а витребувати з Департаменту надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради інформацію про останнє відоме місце реєстрації ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також перелік осіб, які були зареєстровані разом із нею на день її смерті.

Однак, на підтвердження позивачкою не надано докази неможливості самостійного отримання даних доказів.

За такого, ОСОБА_1 необхідно надати докази неможливості отримання витребуваних в клопотанні документів та відомостей.

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених уст. 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогамст. 185 ЦПК України,

За такого, заява підлягає залишенню без руху.

Крім того, суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України, що не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування-залишити без руху.

Надати позивачуп`ятиденний строкз дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, шляхом подання позовної заяви в новій редакції з наданням відповідних доказів.

Роз?яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Водночас роз?яснюю, що невиконання до вказаного строку вимог не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Черенкова