Провадження № 2/127/3094/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Бессараб Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Вінницької міської ради про зняття арешту з нерухомого майна та виключення запису з реєстру,-

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Вінницької міської ради про зняття арешту з нерухомого майна та виключення запису з реєстру.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу, однак позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України з таких підстав.

У позовній заяві позивач просить:

- зняти арешт з усього належного ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ) майна, в тому числі з 4/9 частини квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , накладене постановою б/н від 24.09.2009 слідчим відділом Ленінського РВ ВМУ ГУ МВС України у Вінницькій області, номер обтяження 9090747;

- виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про арешт належного ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ), майна в тому числі 4/9 частини квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , вчинені першою Вінницькою державною нотаріальною конторою 25 вересня 2009 року за реєстровим №10-312 на підставі постанови б/н від 24.09.2009 СВ Ленінського РВ ВМУ ГУМВС України у Вінницькій області, номер обтяження 9090747.

З вказаного слідує, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру. Разом з тим, судовий збір сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою, ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. за реквізитами: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); Одержувач: УК у м.Вінниці/отг м.Вінниця/22030101; Код ; Банк: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача UA0002856; __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа) та надати суду оригінал платіжного документа.

Як вбачається з роз`яснень, які містяться в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №6 від 03.06.2016 року, у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому, згідно з пунктом 9 розділу XI "Перехідні положення" КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3Закону України від 21 квітня 1999 року №606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року №2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

Крім того, позовна заява не містить посилання на відповідні норми права та відповідні докази з приводу того, що забезпечення виконання повноважень у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» на території міста Вінниці покладено саме на Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Вінницької міської ради, тобто, позивачу необхідно довести, що вказаний нею відповідач - Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Вінницької міської ради станом на даний час є діючим органом і має таке найменування.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Вінницької міської ради про зняття арешту з нерухомого майна та виключення запису з реєстру - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що повідомити позивача.

В разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: