Справа № 201/4257/24
Провадження № 2/201/2361/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Батманової В.В.,

з секретарем судового засідання Турбаївською М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний», третя особа: Дніпропетровський обласний центр зайнятості в особі Криворізької філії про встановлення факту припинення трудових відносин,-

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний», третя особа: Дніпропетровський обласний центр зайнятості в особі Криворізької філії про встановлення факту припинення трудових відносин.

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що з 01 листопада 2015 року ОСОБА_1 була призначена керівником Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний». У зв`язку з окупацією м. Маріуполь Донецької області ОСОБА_1 була вимушена залишити місце свого постійного проживання в м. Маріуполь та виїхала у більш безпечне місто як внутрішньо переміщена особа та фактично припинила виконання покладених на неї обов`язків керівника Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний».

ОСОБА_1 звернулась з заявою до Криворізької філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості з проханням звільнити її з місця роботи.

Листом вих. №01-10/592 від 14.03.2024 за підписом директора Криворізької філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості Л. Шевченко повідомлено ОСОБА_1 , що Законом України «Про зайнятість населення», а саме п. 5-2 Прикінцевих положень визначено, що під час дії воєнного стану для отримання статусу безробітного внутрішнього переміщенні особи, у яких не розірвано трудові договори з роботодавцями, подають до центру зайнятості заяву на ім`я роботодавця про припинення трудового договору. Це положення, відповідно до чинного законодавства, не поширюється на припинення трудового договору із керівниками підприємств, установ та організацій усіх форм власності, а також з громадянами, які обіймають виборні посади. Посада голови ЖБК є керівна і водночас виборна. З огляду на це, Криворізька філія не мала правових підстав для прийняття заяви на звільнення від ОСОБА_1 Додатково роз`яснено та проінформовано, що для вирішення питання припинення повноважень керівника слід звернутись до суду.

Відповідно до Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 28.11.2023 слідує, що ОСОБА_1 за період з 2015 року по грудень 2021 року отримувала заробітну плату від Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний». Починаючи з січня 2022 року по листопада 2023 року відсутня інформація про отримання доходів.

Позивач вважає, що позбавлена можливості реалізувати своє конституційне право на працю та отримання заробітної плати, оскільки у всіх відповідних реєстрах значиться як працююча особа, у зв`язку з викладеним просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме припинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноважень керівника Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний», , за власним бажанням та виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з розділу: «Керівник», відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як керівника Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний».

Ухвалою судді Батманової В.В. від 15 квітня 2024 року було відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в спрощеному провадженні з повідомленням сторін.

Позивач надала суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, не заперечував проти винесення заочного рішення.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з`явились, про дату та час слухання повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Отже, належним чином повідомлений про розгляд справи судом відповідач в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звернувся, а також не скористався правом надання заперечень проти позову.

Враховуюч и, що відповідач виходячи з положень та п.4 ч. 8, ч.11 ст.128 ЦПК України вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи , в судове засідання не з`явився, згідно до ст.280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно до ч.1 ст.223 ЦПК України та ч.2 ст.247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, розгляд справи 08.07.2024 здійснювався за відсутності сторін (їх представників) та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у відповідності до вимог ст.89 ЦПК України, вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в повному обсязі з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України та законами України.

Встановлено, що 01 листопада 2015 року ОСОБА_1 була призначена керівником Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний». У зв`язку з окупацією м. Маріуполь Донецької області ОСОБА_1 була вимушена залишити місце свого постійного проживання в м. Маріуполь та виїхала у більш безпечне місто як внутрішньо переміщена особа та фактично припинила виконання покладених на неї обов`язків керівника Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний».

ОСОБА_1 звернулась з заявою до Криворізької філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості з проханням звільнити її з місця роботи.

Листом вих. №01-10/592 від 14.03.2024 за підписом директора Криворізької філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості Л. Шевченко повідомлено ОСОБА_1 , що Законом України «Про зайнятість населення», а саме п. 5-2 Прикінцевих положень визначено, що під час дії воєнного стану для отримання статусу безробітного внутрішнього переміщенні особи, у яких не розірвано трудові договори з роботодавцями, подають до центру зайнятості заяву на ім`я роботодавця про припинення трудового договору. Це положення, відповідно до чинного законодавства, не поширюється на припинення трудового договору із керівниками підприємств, установ та організацій усіх форм власності, а також з громадянами, які обіймають виборні посади. Посада голови ЖБК є керівна і водночас виборна. З огляду на це, Криворізька філія не мала правових підстав для прийняття заяви на звільнення від ОСОБА_1 Додатково роз`яснено та проінформовано, що для вирішення питання припинення повноважень керівника слід звернутись до суду.

Відповідно до Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 28.11.2023 слідує, що ОСОБА_1 за період з 2015 року по грудень 2021 року отримувала заробітну плату від Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний». Починаючи з січня 2022 року по листопада 2023 року відсутня інформація про отримання доходів.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осібпідприємців та громадських формувань від 16.02.2024, перелік засновників (учасників) юридичної особи: фізичні особи - 90 чоловік.

Місцезнаходження юридичної особи Житлово-будівельний кооператив «Солнєчний», ідентифікаційний код юридичної особи 23766733, Україна, 87548, Донецька область, місто Маріуполь, вулиця Бахчіванджи, будинок 23.

Згідно вимог статті 16 Закону № 1087-ІУ виконавчим органом кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються статутом кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи кооперативу.

Виконавчий орган кооперативу: здійснює управління кооперативом у період між загальними зборами членів кооперативу, забезпечує виконання їх рішень; представляє кооператив у відносинах з органами державної влади та органами місцевого самоврядування, міжнародними організаціями, юридичними та фізичними особами; укладає угоди між кооперативом та іншими особами; діє від імені кооперативу в межах, передбачених статутом кооперативу.

Виконавчий орган може бути наділений іншими повноваженнями, визначеними вищим органом управління кооперативу або статутом кооперативу.

Члени правління та голова кооперативу обираються загальними зборами членів кооперативу на строк, визначений статутом, але не більше ніж на п`ять років.

Порядок обрання або відкликання членів правління та голови кооперативу, а також порядок проведення засідань правління кооперативу та прийняття ним рішень визначаються статутом кооперативу.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осібпідприємців та громадських формувань від 16.02.2024, ОСОБА_1 виконувала обов`язки голови кооперативу з 01.11.2015, тобто, станом на 23.02.2022 року її повноваження скінчилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 КЗпП України відповідно до Конституції України будь- яке пряме або непряме обмеження прав чи встановлення прямих або непрямих переваг при укладенні, зміні та припиненні трудового договору залежно від походження, соціального і майнового стану, расової та національної приналежності, статі, мови, політичних поглядів, релігійних переконань, членства у професійній спілці чи іншому об`єднанні громадян, роду і характеру занять, місця проживання не допускається.

У пункті 4 частини першої статті 36 КЗпП України визначено, що підставами припинення трудового договору, зокрема, є розірвання трудового договору з ініціативи працівника.

Відповідно до статті 38 КЗпП України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. При цьому, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник.

Судові рішення згідно ст. 129-1 Конституції України, є обов`язковими до виконання на всій території України. Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд.

Стаття 267 ЦПК України наділяє суд, який ухвалив рішення у справі, визначити порядок його виконання.

Із змісту п. 37 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" № 2 від 12.06.2009, вбачається, що визначення порядку виконання рішення суду, надання розстрочки виконання зазначається безпосередньо в рішенні суду при його ухваленні.

Відповідно до пункту 13 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі, зокрема, містяться відомості про керівника юридичної особи, а за бажанням юридичної особи - також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо.

Частиною 4 ст. 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін про керівника, подаються такі документи: заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі; примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру (протокол загальних зборів).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державний реєстратор юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - особа, яка перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації, нотаріус.

Відповідно до абз. 6 п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" суб`єктами державної реєстрації є: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, нотаріуси - у разі державної реєстрації юридичних осіб (крім випадків, передбачених абзацами другим - четвертим цього пункту) та фізичних осіб - підприємців.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державним реєстратором може бути громадянин України, який має вищу освіту, відповідає кваліфікаційним вимогам, визначеним Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації (крім нотаріусів), та нотаріус.

Таким чином нотаріус є окремим суб`єктами державної реєстрації, визнається державним реєстратором та може виконувати реєстраційні дії, як і державний реєстратор виконавчих органів місцевого самоврядування.

Законодавством передбачений порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі рішення суду державним реєстратором.

Відповідно до п. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань": державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі:

1)документів, що подаються заявником для державної реєстрації;

2)судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також шо надійшли в електронній формі від суду щодо: зобов`язання вчинення реєстраційних дій.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат, з урахуванням задоволення позовних вимог у повному обсязі, на підставі ст.141 ЦПК України, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь держави судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 грн.

На підставі викладеного, Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», Закону України "Про господарські товариства", керуючись ст. ст. 4,12, 13, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 133, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний», третя особа: Дніпропетровський обласний центр зайнятості в особі Криворізької філії про встановлення факту припинення трудових відносин- задовольнити.

встановити факт, що має юридичне значення, а саме припинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноважень керівника Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний», , за власним бажанням та виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з розділу: «Керівник», відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як керівника Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний»

Стягнути з Житлово-будівельного кооперативу «Солнєчний» () на користь держави судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211 (тисячу двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.В. Батманова