Справа № 229/8344/23
Провадження № 2/229/29/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 р. Дружківський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Бочарової К.О., представника позивача ОСОБА_1 розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Дружківка в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області, територіальної громади міста Бахмут в особі Бахмутської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дружківського міського суду Донецької області перебуває зазначена цивільна справа.

18.06.2024 року до Дружківського міського суду Донецької області надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви ОСОБА_2 до Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області, територіальної громади міста Бахмут в особі Бахмутської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом без розгляду та повернення сплаченого судового збору на підставі ч.1,3 ст.257 ЦПК України.

В підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримала вимоги викладені в клопотанні та просила їх задовольнити.

Відповідач Бахмутська міська військова адміністрація Бахмутського району Донецької області до підготовчого засідання не з`явилися, про час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

Відповідач територіальна громада міста Бахмут в особі Бахмутської міської ради до підготовчого засідання не з`явилися, про час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши подане клопотання, матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, за яким суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Право на пред`явлення позову, як і право на звернення до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду, належить до дискреційних повноважень позивача.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для задоволення клопотання, а тому позов слід залишити без розгляду.

Як визначено в ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Стосовно вимоги представника позивача про повернення сплаченого судового збору, суд зазначає наступне.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення суду по суті спору. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету (ч. 3 ст. 257 ЦПК України).

Як передбачено ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, за змістом наведеної норми вказаного Закону у випадку залишення судом позову без розгляду на підставі відповідної заяви позивача сплачена останнім сума судового збору не повертається.

Діючим ЦПК України (ст. 142) також не передбачено повернення сплаченого судового збору у випадку залишення позову без розгляду за заявою позивача.

Згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Отже, із врахуванням наведеного вище, у задоволенні заяви представника позивача в частині повернення сплаченого судового збору слід відмовити.

На підставі п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», керуючись ст.ст.257, 260, 261, 354, 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_2 до Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області, територіальної громади міста Бахмут в особі Бахмутської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без розгляду.

У задоволенні клопотання в частині повернення судового збору - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено 20.06.2024 р.

Суддя