УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

10 липня 2024 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого - судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ТОВ "ЗЛАТА" про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства, статутних і установчих документів, виділення в натурі частки статутного капіталу товариства та майна як цілісного майнового комплексу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Провадження у справі відкрито 10.10.2017 року суддею Херсонського міського суду Херсонської області Гавриловим Д.В.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 24.09.2018 року у зв`язку з тим, що суддя Гаврилов Д.В. не може продовжувати розгляд справи, у зв`язку із закінченням строку дії повноважень судді, відповідно до п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №766/15980/17.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим у справі визначена суддя Ус О.В.

Ухвалою суду від 28.09.2018 року справу прийнято до провадження судді Ус О.В. в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 18.10.2018 року в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху, залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі відмовлено.

Ухвалою суду від 14.11.2018 року призначено у справі судову комплексну бухгалтерсько-економічну експертизу, провадження у справі зупинено.

Ухвалою суду від 05.06.2019 року поновлено провадження у справі, продовжено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 23.10.2019 року підготовче засідання відкладено, витребувано докази.

Ухвалою суду від 27.02.2020 року цивільну справу направлено експертам ПП «ПФК «Експерт» для проведення експертизи, призначеної ухвалою суду від 14.11.2018 року.

Ухвалою суду від 10.04.2020 року поновлено провадження у справі, продовжено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 21.12.2021 року змінено експертну установу, якій доручено проведення експертизи, цивільну справу направлено для проведення експертизи до Центру судової експертизи та експертних досліджень.

Ухвалою суду 20.11.2023 року поновлено провадження у справі, продовжено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 20.05.2024 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

Позивачі в судове засідання повторно не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини не явки суд не повідомляли.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

В судове засідання 18.06.2024 р. позивачі не з`явилися - про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, судові повістки повернуто до суду із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою», розгляд справи відкладено на 10.07.2024 р.

В судове засідання 10.07.2024 р. позивачі повторно не з`явилися - про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, судові повістки повернуто до суду із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Судом встановлено, що в судові засідання, зокрема 18.06.2024 року та 10.07.2024 року позивачі не з`явилися - про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про розгляд справи у їх відсутність не надходило.

При цьому судові повістки на 15-30 год. 18 червня 2024 року та 09-30 год. 10 липня 2024 року відправлені позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на їх поштову адресу вказану у позові, однак до суду повернуто конверти із зазначенням «адресат відсутній за вказаною адресою».Крім того, про час, дату та місце розгляду справи належним чином повідомлений представник позивачів адвокат Булах Д.С.: на 15-30 18.06.2024р. судову повістку доставлено в його електронний кабінет о 14-02 год. 23.05.2024р; на 09-30 год. 10.07.2024 р. о 14-12 год. 26.06.2024 р.

За ч.1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Абзацем другим визначено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Крім того, ч.2 ст. 131 ЦПК України якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої ст. 131 ЦПК України застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що за правилами ч.1 ст. 131 ЦПК України позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , їх представник адвокат Булах Д.С. належним чином повідомлені про судові засідання, зокрема на 15-30 год. 18 червня 2024 року та 09-30 год. 10 липня 2024 року.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивної цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Ураховуючи вищевикладене, факт повторної неявки в судове засідання 10 липня 2024 року позивачів, неподання заяви про розгляд справи у відсутність, відсутність заяви про зміну місця проживання, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду та відсутність необхідності з`ясування поважність неявки позивачів.

Залишення позовної заяви без розгляду не порушує інтереси сторін та не позбавляє позивачів права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Керуючись ст. 131, 223, 257 ч. 1 п. 3, 353, 354, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ТОВ "ЗЛАТА" про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства, статутних і установчих документів, виділення в натурі частки статутного капіталу товариства та майна як цілісного майнового комплексу залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Херсонського апеляційного суду бо через Херсонський міський суд Херсонської області протягом п`ятнадцяти днів.

СуддяО. В. Ус