Справа № 953/4002/24
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 липня 2024 року м.Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Демченко С. В.,
секретар судового засідання Кошова О. В.,
учасники справи:
позивач - Акціонерне товариство «Акціонерний Банк «Радабанк»,
відповідач ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2024 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву.
Представник позивача АТ «АБ «Радабанк» Пітюренко Є. В. у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься клопотання представника позивача про розгляд справи без її участі, в якій він позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судових засідань був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив, правом надання відзиву на позовну заяву не скористався, заяв про відкладення розгляду справи не подавав.
Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Відповідно до ухвали суду від 14 травня 2024 року, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Суд встановив, що 23 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до АТ «АБ «Рада Банк» із заявою на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб», у якій зазначив, що він, ОСОБА_1 , просить відкрити поточний рахунок на його ім`я у валюті гривня за тарифним планом: Програма Зарплатна Оптимальна МС Standard Debit та оформити на його ім`я для здійснення операцій за цим рахунком платіжну картку відповідно до тарифів.
Відповідно до заяви на приєднання до «Договору комплексного обслуговування фізичних осіб» № 1319621/Z03/26 від 23 червня 2021 року відповідачу був встановлений на відкритий картковий рахунок ліміт овердрафту № 168321/ФКР510/26 в сумі 5 000,00 грн, яка є невід`ємною частиною договору та відповідно до встановлених банком правил.
Випискою по особовому рахунку підтверджується, що відповідачу було надано кредит у формі овердрафту у розмірі 5000 грн.
23 червня 2021 року ОСОБА_1 підписав паспорт споживчого кредиту овердрафту для клієнтів, які обслуговуються в рамках зарплатних проектів банку та власників пенсійних карток АТ "Акціонерний банк "РАДАБАНК".
Відповідно до Паспорта споживчого кредиту овердрафт для клієнтів, які обслуговуються в рамках зарплатних проектів банку та власників пенсійних карток АТ "Акціонерний банк "РАДАБАНК", який підписаний особисто відповідачем, кредит надається на таких умовах: ліміт кредиту: до 15 000 грн на зарплатну картку; до 10 000 грн на пенсійну картку; строк дії договору - 12 місяців з можливістю пролонгації; тип процентної ставки фіксована; процентна ставка, відсотків річних 0,01 % - у перші 30 днів користування овердрафтом та 42 %, починаючи з 31-го дня користування; комісія за збільшення заборгованості за овердрафтом 4,5 %.
На підтвердження факту укладення кредитного договору банк також надав договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.
У порядку та на умовах цього Договору АТ «АБ «РАДАБАНК» зобов`язується надавати клієнту одну, або декілька послуг, визначених цим Договором, та замовлених клієнтом шляхом підписання Заяви на оформлення послуг/Заяви на приєднання, за умови своєчасної та повної оплати вартості послуг Банку, а клієнт зобов`язується користуватися послугами у відповідності до умов Договору, правил надання послуг, встановлених Банком, сплачувати Банку винагороду за послуги та виконувати інші зобов`язання, відповідно до цього Договору (п. 3.1. Договору).
Згідно з п. 3.2. Договору підписанням Заяви-згоди клієнт беззастережно та безумовно приєднується до умов цього Договору або його частини, яка регулює порядок надання замовленої послуги та підтверджує своє ознайомлення з рекомендаціями щодо кібербезпеки, що розміщені на сайті Банку.
Договір вважається укладеним після отримання Банком від Клієнта письмової заповненої та підписаної Заяви-згоди/Заяви на приєднання (в електронній або паперовій формі), оплати послуг Банку згідно діючих тарифів, якщо така оплата встановлена Банком, та підписання заяви працівником банку, уповноваженим на це відповідно до посадових повноважень та довіреностей, і скріпленою печаткою Банку (п. 3.3 Договору).
Пунктом 10.10 Договору визначено, що позичальник зобов`язується повернути Овердрафт та сплатити проценти за користування Овердрафтом та іншу заборгованість у порядку та на умовах, визначених Договором, Заяви на оформлення послуг/Заявою на приєднання та Умовами.
Згідно з п. 10.12 Договору, остаточний термін повернення Овердрафту визначається в порядку, визначеному п. 10.13 цього Договору.
Відповідно до п. 10.33 Договору, умови кредитування за Овердрафтом, а саме: розміри лімітів Овердрафту, процентні ставки за користування кредитними коштами за Овердрафтом і комісії за користування лімітом Овердрафту, розрахунок загальної вартості Овердрафту та реальної річної процентної ставки за користування Овердрафтом визначені «Умовами надання, обслуговування овердрафтів та умов відкриття обслуговування кредитних карток для клієнтів АТ «АБ «РАДАБАНК».
Оцінюючи наявні у матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Відповідно до положень ст. 525, 526, 527, 530 ЦК України встановлено, що зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в термін передбачений договором, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, боржник не звільняється від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання.
За змістом ст. ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1ст. 1048 ЦК України).
Приписами ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Згідно зі ст. 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1ст. 1048 ЦК України).
Відповідно до ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору.
Положеннями ч. 1 ст. 1048 ЦК України встановлено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За вимогами ст. 626 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
У статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (стаття 530 Цивільного кодексу України).
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 Цивільного кодексу України).
Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Положеннями ст. 611 Цивільного кодексу України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, якщо він не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Отже для належного виконання зобов`язання необхідно дотримуватись визначених у договорі строків, зокрема, щодо сплати коштів, визначених кредитним договором, а тому прострочення виконання зобов`язання є його порушенням.
З матеріалів справи вбачається, що Договір комплексного обслуговування фізичних осіб» № 1319621/Z03/26 від 23 червня 2021 року зі встановленим відповідачу лімітом овердрафту № 168321/ФКР510/26 від 23 червня 2021 року, укладений у спосіб, визначений чинним законодавством України, з повним дотриманням вимог щодо їх укладення із зазначенням умов, які жодним чином не порушують вимоги Закону України «Про захист прав споживачів», порядок надання та повнота наданої інформації відповідають вимогам Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг».
Не виконуючи належним чином зобов`язання за вказаним договором, відповідач порушив зазначені вище норми законодавства та умови кредитного договору.
Відповідач не надав даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором у добровільному порядку, не надав беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав його звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання.
Суд зазначає, що відповідач, підписавши договір, підтвердив те, що ознайомився з текстом договору та Правилами, отримав всю необхідну інформацію, що забезпечує вірне розуміння змісту послуги та погодився з умовами кредитного договору, у тому числі строку кредитування, розміру кредиту та процентів, порядком їх нарахування, був обізнаний про реальну проценту ставку та орієнтовану загальну вартість кредиту.
Встановлені фактичні обставини у справі свідчать про те, що ОСОБА_1 взяті не себе зобов`язання не виконав, у передбачений в договорі строк грошові кошти (суму кредиту) та нараховані проценти за користування позикою у повному розмірі не повернув, унаслідок чого виникла заборгованість.
Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку позивачу не повернуті, а також вимоги частини 2 статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором за несвоєчасне погашення кредиту та сплати відсотків і комісії, що відповідає вимогам закону та фактичним обставинам у справі.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України суд стягує відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2422, 40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 263-265, 268, 273-275 ЦПК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» судовий збір в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 20 (двадцять) копійок.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення складений та підписаний без проголошення 10 липня 2024 року.
Суддя С. В. Демченко