Справа № 288/1512/24
Провадження № 2/288/430/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2024 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна баба ОСОБА_2 .

Після смерті двоюрідної баби відкрилась спадщина до складу якої входять, зокрема, земельні ділянки, які розташовані в селі Лучин, Житомирського району, Житомирської області, площею 7,7308 га.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, в якому заповіла будинок та земельні ділянки матері позивача, своїй племінниці ОСОБА_3 .

Однак, мати позивача ОСОБА_3 померла ще до смерті спадкодавці ОСОБА_2 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Володіючи оригіналами державних актів на земельні ділянки, позивач вважала, що таким чином прийняла спадщину після смерті двоюрідною баби ОСОБА_2 .

Звернувшись до нотаріуса вперше для отримання свідоцтва про право на спадщину, позивач отримала роз`яснення, що неможливо завести справу за її заявою, так як в неї відсутні документи, які підтверджують ступінь родинних відносин із спадкодавцем ОСОБА_2 .

З метою встановлення факту родинних відносин між позивачем та ОСОБА_2 , позивач звернулась із відповідною заявою до суду.

Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 24.04.2024 року встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 являється двоюрідною бабою ОСОБА_1 .

Після вказаного, позивач знову 13.06.2024 року звернулась до нотаріуса для оформлення спадкових прав, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва з підстав пропуску позивачем строку для прийняття спадщини.

Інші спадкоємці, які прийняли спадщину, відсутні. Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.

Будучи спадкоємцем за законом, позивач своєчасно не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому що не знала вимог законодавства та вважала, що фактично прийняла спадщину, так як володіла державними актами на земельні ділянки, доглядала за майном та несла певні витрати на його утримання. Також були відсутні документи, які підтверджують спорідненість із спадкодавцем ОСОБА_2 .

Таким чином, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті двоюрідною баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила розгляд вказаної справи проводити без участі їх представника, не заперечує у задоволенні позовних вимог.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 06 грудня 1980 року Лучинською сільською радою Житомирської області, батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , запис за № 9 /а.с. 6/.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 20 березня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Попільнянського районного управління юстиції Житомирської області, ОСОБА_4 14 серпня 1999 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_8 », про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 4 /а.с. 7/.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 08 серпня 1985 року Радомишльським райвідділом ЗАГС, шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розірвано, після розірвання шлюбу їй присвоєно прізвище « ОСОБА_9 », запис за № 83 /а.с. 8/.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 11 лютого 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблено запис за № 68 /а.с.9/.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 11 липня 2016 року Корнинською селищною радою Попільнянського району, Житомирської області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 54 /а.с. 10/.

Відповідно до Заповіту посвідченого 11 липня 2017 року секретарем Лучинської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 заповіла жилий будинок з усіма погосподарськими будівлями, земельну ділянку розміром 0,60 га та земельну частку (пай) розміром 7,19 га, що знаходиться в селі Лучин, Попільнянського району, Житомирської області, своїй племінниці ОСОБА_10 . Зареєстровано в реєстрі за № 154 /а.с. 11/.

Як вбачається з рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 24 квітня 2024 року встановлено факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являлась двоюрідною бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 /а.с. 12-14/.

Довідкою № 432 від 20 червня 2024 року Виконавчого комітету Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області визначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 , одиноко /а.с. 15/.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 046364, виданого 19 липня 2004 року, ОСОБА_2 на підставі розпорядження голови Попільнянської райдержадміністрації від 27 квітня 2004 року № 148, є власником земельної ділянки площею 7,7308 га, яка розташована на території Лучинської сільської ради, цільове призначення ведення особистого селянського господарства /а.с. 16/.

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 13 червня 2024 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , відсутня.

Як вбачається з повідомлення № 203/01-16 від 13 червня 2024 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 пропущено, строк закінчився 09.01.2017 року /а.с. 18/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як вона вважала, що фактично прийняла спадщину, так як володіла державним актом на земельні ділянки, доглядала за майном та несла певні витрати на його утримання. Також звернувшись до нотаріуса вперше вона отримала відмову в зв`язку з тим, що у неї відсутні документи, які підтверджують ступінь родинних відносин її із спадкодавцем ОСОБА_2 .

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні просив судові витрати віднести на рахунок позивача, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 197-200, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті двоюрідною баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник