УХВАЛА

23 липня 2024 року

м. Київ

справа № 369/7719/22

провадження № 61-9537 ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 15 квітня 2024 року за заявою заступника керівника Київської обласної прокуратури про забезпечення позову у справі за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Державне підприємство «Київське лісове господарство», Гатненська сільська рада Фастівського району Київської області, про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та повернення земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2023 року заяву прокурора про забезпечення позову залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 квітня 2024 року ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2023 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким заяву прокурора про забезпечення позову задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони вчиняти будь-які дії щодо реєстрації, перереєстрації права власності на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:010:0530, :02:010:0600, :02:010:0601, :02:010:0529, :02:010:0527, :02:010:0543, :02:010:0544, а також здійснювати їх поділ чи об`єднання, заборонено проведення на вказаних ділянках будь-яких робіт.

До Верховного Суду 02 липня 2024 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції після закінчення строку на касаційне оскарження, у якій просив її скасувати та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з положеннями частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Щодо пропуску строку на касаційне оскарження

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як на підставу пропущення строку заявник посилається на те, що строк пропущений з поважних причин, оскільки його не було повідомлено про розгляд справи в суді апеляційної інстанції, про оскаржувану постанову стало відомо лише 24 травня 2024 року. У період з 07 січня по 05 травня 2024 року безпосередньо брав участь у бойових діях на території Лиманської міської територіальної громади, Донецької області, а з 06 травня 2024 року переведений для виконання бойових завдань за призначенням до с. Курилівка, Харківської області, тому не зміг у визначені законом строки подати касаційну скаргу.

Наведені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не можна визнати поважними з огляду на таке.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Як вбачається із касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ОСОБА_1 не надає достовірних доказів отримання ним саме 24 травня 2024 року копії постанови суду апеляційної інстанції (конверт, довідка суду, копії матеріалів справи, тощо), а також даних про те, що суд апеляційної інстанції не надіслав копію оскаржуваної постановивідповідно до вимог статті 272 ЦПК України, що унеможливлює встановлення порушення апеляційним судом порядку вручення судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Повний текст постанови Київського апеляційного суду від 15 квітня 2024 року оприлюднений в Єдиному державному реєстрі судових рішень19 квітня 2024 року, касаційна скарга подана 02 липня 2024 року, тобто після спливу більше двох місяців з дня складення повного судового рішення. Доступ до цього реєстру є загальнодоступним та безкоштовним, отже, у ОСОБА_1 не було перешкод у ознайомленні зі змістом прийнятої постанови і подачі касаційної скарги у розумний строк, враховуючи, що ОСОБА_1 був обізнаний про це судове провадження, оскільки у тексті оскаржуваної постанови зазначено, що відповідачі, зокрема ОСОБА_1 , були належним чином повідомлені про час та дату судового засідання.

Доводи заявника щодо неможливості подачі касаційної скарги у визначений законом строк, у зв`язку з перебуванням в зоні бойових дій не приймаються судом до уваги, оскільки заявником не доведено, що він був позбавлений можливості цікавитись результатами розгляду справи, тому підстави, наведені ним у клопотанні не можуть бути визнані поважними, оскільки вони не є такими, що об`єктивно унеможливили дотримання строків на подачу касаційної скарги, передбачених ЦПК України.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, на підставі частини третьої статті 393 ЦПК України касаційну скаргу слід залишити без руху та роз`яснити заявнику про необхідність надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку або навести інші підстави для поновлення строку та надати відповідні докази.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 15 квітня 2024 року неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 15 квітня 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь