Справа № 366/1513/24
Провадження № 2/366/529/24
РІШЕННЯ

Іменем УКРАЇНИ

26 червня 2024 року смт Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі судді Корчкова А.А., за участю секретаря судового засідання Іванової Л.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до Відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді нерухомого майна, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

11.04.2024 Позивач звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського нотаріального округу Білана Є.Г. із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було відмовлено та надано роз`яснення про відмову у заведенні спадкової справи, у зв`язку з тим, що пропущено шестимісячний строк для її прийняття.

Вказаний термін Позивачкою було пропущено у зв`язку із хворобою, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому, враховуючи що інших спадкоємців, які претендують на спадщину після смерті її матері немає, а поновити пропущений строк для отримання спадщини іншим шляхом неможливо, Позивачка звернулась із даним позовом до суду.

Рух справи:

20.05.2024 зазначений позов надійшов до суду.

23.05.2024 на адресу суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1

24.05.2024 ухвалою суду у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 26.06.2024.

Позиції сторін:

У підготовче судове засідання сторони не з`явились, про розгляд справи повідомлені вчасно, належним чином.

Позивач у позовній заяві просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Відповідач, Іванківська селищна рада Вишгородського району Київської області, 04.06.2024 звернулись до суду з клопотанням про розгляд справи без участі представника Відповідача, проти задоволення позову не заперечували.

Керуючись ч. 3 ст. 211, ст. 223 ЦПК України, суд розглядає справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У відповідності до ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Встановлені судом обставини справи та відповідні їм правовідносини:

Дослідивши уточнену позовну заяву та матеріали справи, судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 14.09.2017, актовий запис № 13 /а.с.4/.

З довідки виконкому Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області № 07-08-144 від 11.04.2024 вбачається, що ОСОБА_2 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала одна в АДРЕСА_1 /а.с.9/.

На день смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,0860 га., яка розташована на території Мусійківської сільської ради Київської області (державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 000621, виданий 01.10.2010 на підставі розпорядження Іванківської районної державної адміністрації від 26.06.2006 року № 316) /а.с.8/.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на зазначене спадкове майно.

11.04.2024 Позивач, як спадкоємець за законом померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області, ОСОБА_3 , з метою заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , проте отримала роз`яснення про відмову у зв`язку пропущення строку для прийняття спадщини, визначеним ст.1270 ЦК України за вих № 51/01-16 /а.с.6/.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що спадкодавець, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 , яка, після укладення 16.05.1979 шлюбу, змінила прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_3 /а.с.5/.

Позивач зазначає причиною пропуску обумовленого шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 те, що вона хворіла. Відповідно до довідки, виданої Катюжанською амбулаторією ЗПСМ вона перебувала, з 03.03.2018 по 15.03.2018 на амбулаторному лікуванні, внаслідок чого вона пропустила шестимісячний термін подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса , який закінчився 12.03.2018.

Оскільки приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Біланом Є.Г. позивачу відмовлено у заведенні спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку, визначеного ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, вона змушена звернутись до суду для його додаткового встановлення.

Відповідач позов визнав.

Відповідно до положень ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 81 зазначеного вище Кодексу передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п.24 Постанови Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані докази та аргументи є належними та допустимими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Крім того, суд бере до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, а також відсутність інших спадкоємців, які б претендували на зазначене спадкове майно.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Визначаючи строк, який буде необхідним позивачу для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд враховує те, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан з 24.02.2022 на 30 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався та діє і на теперішній час.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження та приходить до висновку про задоволення позову, визнаючи поважними зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, є підставою для визначення додаткового строку (три місяці), достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Встановлено, що Позивач має обґрунтовані сподівання на набуття права власності на спадкове майно. Відмова позивачу у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини призведе до невиправданого втручання у його право на набуття та володіння спадковим майном. Ця обставина свідчитиме про пряме порушення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що запобігання такого порушення є додатковою підставою для задоволення позову.

Судовий збір:

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Однак, оскільки Позивачка у своєму позові просить судовий збір, який сплачений нею при подачі позову /а.с.12/, залишити за нею, то в силу ст.13 ЦПК України, де зазначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, судовий збір з Відповідача на користь Позивача не стягується.

Керуючись ст. ст. 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судовий збір залишити за Позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 11.07.2024 року.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Іванківська селищна рада Вишгородського району Київської області, , юридична адреса: 07201, Київська область, Вишгородський район, смт Іванків, вул. Івана Проскури, буд.7).

Суддя Анатолій КОРЧКОВ