Справа № 346/2945/24
Провадження № 2-о/346/214/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 р.м. Коломия Коломийський міськрайонний суд Івано - Франківської області

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області П`ятковський В.І., вивчивши заяву ОСОБА_1 заінтересована особа: Управління Державної міграційної служби в Івано-Франківській області про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду вказаною заявою, яка за змістом не відповідає вимогам, визначеним положеннями ЦПК України, у зв`язку із чим ухвалою суду від 03 червня 2024 року її було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Копію ухвали суд надіслав заявнику на вказану у заяві адресу, згідно трекінгу на сайті «Укрпошта» встановлено, що статус відправлення вказаної ухвали станом на 11 червня 2024 року «Відправлення не вручене під час доставки».

Станом на 08 липня 2024 року документи до суду не повернулися. Вказаний заявником телефонний номер не відповідає.

Ухвалою Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20, визначено, якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином вказані в ухвалі недоліки заявником не усунуто, ухвала суду не виконана.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Тому позовну заяву слід вважати неподаною та повернути представнику позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

заяву ОСОБА_1 заінтересована особа: Управління Державної міграційної служби в Івано-Франківській області про встановлення факту, що має юридичне значення, вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для повернення позовної заяви.

Вказана ухвала може бути оскаржена в шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали до Івано-Франківського апеляційного суду.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: П`ятковський В. І.