Справа № 601/1831/24
Провадження № 2-о/601/55/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2024 року м. Кременець

Суддя Кременецького районного суду Тернопільської області Шульгач Н.М. вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кременецька міська рада про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кременецька міська рада, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним; призначити опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Процесуальною правосуб`єктністю на подання заяви про визнання особи недієздатною наділені не всі родичі такої особи, а лише члени сім`ї, у тому числі близькі родичі (частина третя статті 296 ЦПК України). Близькі родичі це фактично особи, які мають особливі права та обов`язки через тісні стосунки між собою (постанова Верховного Суду 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21).

Частинами другою - четвертою статті 2 СК України визначено, що Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням.

Відповідно до частини першої статті 259 СК України права та обов`язки, встановлені законом для братів та сестер, мають рідні (повнорідні, неповнорідні) брати та сестри.

Аналіз сімейного законодавства, зокрема частини другої статті 26 та частини першої статті 259 СК України, свідчить, що законодавець до категорії рідних братів та сестер відносить як тих, що мають спільних батьків (повнорідні брати та сестри), так і тих, які мають лише спільну матір або спільного батька (неповнорідні брати та сестри).

При цьому у категорію, відмінну від рідних братів та сестер, законодавець виділяє двоюрідних братів та сестер (положення частини третьої статті 26 та частини першої статті 41 СК України, частини четвертої статті 1266 ЦК України).

Відповідно до частин другої та четвертої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Аналіз чинного цивільного законодавства, яке регулює такі питання та дає можливість стверджувати, що двоюрідні брати не віднесені законом саме до близьких родичів, і такими їх вважати підстав немає.

Схожий за змістом висновок викладений в постанові Верховного Суду від 11 червня 2019 року у справі № 130/2391/18, а також в постанові від 30.04.2024 року у справі №601/3343/23.

У заяві ОСОБА_1 стверджує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є його двоюрідним братом. Відтак, заявник не належить до близьких родичів, які вправі звертатися із заявою про визнання особи недієздатною.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші).

Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

ОСОБА_1 у своїй заяві вказує, що фактично проживає разом із двоюрідним братом, тобто за адресою: АДРЕСА_1 , хоча зареєстрованим місцем проживання заявника є: АДРЕСА_2 .

Доказів того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають спільний побут, взаємні права й обов`язки матеріали заяви не містять, а тому підстав стверджувати, що вони є членами однієї сім`ї немає.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України встановлено, що заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на те, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї або близьким родичем ОСОБА_2 , тому він не має процесуальної дієздатності для звернення до суду із заявою про визнання його недієздатним. Отже, заява про визнання фізичної особи недієздатною підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 185, 259-261, 294, 296, 353, 354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кременецька міська рада про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки - повернути заявнику.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Суддя: