У Х В А Л А

"18" липня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/4667/23

провадження № 2-п/755/78/24

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Прокопчук Н.А.,

розглянувши в приміщені Дніпровського районного суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», про перегляд заочного рішення суду, подану в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 10 квітня 2024 року, ухваленим у справі № 755/4667/24, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» (м. Київ, вул. Г. Хоткевича, б. 20, ) заборгованість за послуги з постачання гарячої води у розмірі 62 418,87 грн., втрати від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку у розмірі - 6 241,56 грн., 3% річних у розмірі - 1 659,34 грн., а всього на загальну суму 70 319 (сімдесят тисяч триста дев`ятнадцять) гривень 77 копійок.

09.07.2024 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 квітня 2024 року, мотивуючи заяву тим, що відповідач не була обізнаною про розгляд справи, не отримувала копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками, не була належним чином повідомленою про розгляд справи в суді. Відповідач вважає, що судом ухвалено рішення на підставі неналежних доказів та недоведених обставин, судом не було ураховано право відповідача на застосування наслідків спливу строку позовної давності. Таким чином через неналежне повідомлення відповідача про судовий розгляд справи судом ухвалено рішення із порушенням норм матеріального та процесуального права, що є підставою звернення відповідача із заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення суду.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялась належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомила.

Разом з тим, суд критично оцінює клопотання представника заявника ОСОБА_3 про відкладення судового засідання у зв`язку з відпусткою адвоката, з огляду на відсутність доказів на підтвердження підстави даного клопотання.

Представник позивача ТОВ «Євро-Реконструкція» в судове засідання не з`явився, про день та час судового засідання повідомлений належним чином.

Вивчивши матеріали цивільної справи № 755/4667/24 та перевіривши наведені заявником підстави для скасування заочного рішення та перегляд справи, суд приходить до наступного.

Статтею 284 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 березня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін з огляду на малозначність справи.

Відповідно до статті 190 Цивільного процесуального кодексу України, ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Копію ухвали суду від 15 березня 2024 року надіслано відповідачам за адресою встановленого судом зареєстрованого місця проживання. (а.с. 9, 36)

Разом з тим, конверт повернуто із копією ухвали суду про відкриття провадження у справі повернуто на адресу суду за закінченням терміну зберігання, тобто відповідачі не з`явились до поштового відділення для отримання поштового відправлення, скерованого судом. (а.с. 38)

Таким чином, в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України відповідачів було повідомлено про відкриття провадження у справі та надіслано копію позовної заяви з додатками, за адресою встановленого судом зареєстрованого місця проживання відповідачів, не оспореного останніми.

Крім того, інформація щодо судового розгляду справи є загальнодоступною, оскільки розміщена на офіційному сайті суду «Судова влада».

З огляду на викладене, суд вважає, що в межах розгляду даної справи судом було дотримано процедуру повідомлення відповідачів про відкриття провадження у справі та роз`яснення процесуальних прав сторони судового розгляду відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Наразі відповідачі обізнані про наявність дослідженого спору, мали можливість ознайомитись з матеріалами справи та відповідач ОСОБА_1 надала суду заперечення проти вимог позивача в межах справи № 755/4667/24.

Відповідно до ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Разом з тим, судом встановлено, що відповідачі є споживачами послуг позивача, наданими за адресою: АДРЕСА_1 , тому, ураховуючи порушення відповідачами виконання зобов`язань по сплаті коштів за оплату житлово-комунальних послуг, суд визнає правомірною вимогу позивача про солідарне стягнення з відповідачів на його користь заборгованості станом на 01.02.2024 року у розмірі 62 418,87 грн., втрати від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку у розмірі - 6 241,56 грн., 3% річних у розмірі - 1 659,34 грн.

Так, приймаючи до уваги клопотання відповідача про застосування наслідків спливу строку позовної давності до спірних правовідносин, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положення статті 257 Цивільного кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. (ч. 3, 4 ст. 267 Цивільного кодексу України)

Згідно частини першої ст. 264 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку.

За частиною п`ятою статті 267 Цивільного кодексу України якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Згідно п. 118 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19: позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності. При цьому саме на позивача покладений обов`язок доказування тієї обставини, що строк звернення до суду був пропущений ним з поважних причин.

При цьому питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини (пункт 23.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 706/1272/14-ц (провадження № 14-456цс18)). (п. 119 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19)

Згідно пунктів 121, 122 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19: за змістом статті 267 ЦК України сплив позовної давності сам по собі не припиняє суб`єктивного права кредитора, яке полягає в можливості одержання від боржника виконання зобов`язання як у судовому, так і в позасудовому порядку.

Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском позовної давності. Тому це питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу. При цьому поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.

Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої корона вірусом SARS-CоV-2» на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року, дія якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово продовжувався до 30 червня 2023 року.

З урахуванням п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та часу введення в Україні карантину у межах позовної давності знаходиться період з 12 березня 2017 року.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 06 грудня 2023 року у справі № 212/10834/21.

Як убачається із змісту позовної заяви та розрахунків заборгованості, останню нараховано позивачем за період з січня 2020 року - за постачання теплової енергії та за період з лютого 2018 року - за гаряче водопостачання. Таким чином, позивачем заявлено вимоги до відповідачів в межах строку позовної давності.

Інших доказів наявності підстав для скасування заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 квітня 2024 року, ухваленим у справі № 755/4667/24 - відповідачем до матеріалів справи не долучено.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява відповідача ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», про перегляд заочного рішення суду, подана в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 258-263, 268, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», про перегляд заочного рішення суду, подану в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення суду може бути оскаржене шляхом звернення з апеляційною скаргою до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення даної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 18 липня 2024 року.

Суддя: В.І. Галаган