Провадження № 2/205/875/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Приходченко О.С.

при секретарі Король Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю, відновлення становища, яке існувало до порушення, та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2019 року із Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська до суду надійшли матеріали позову ОСОБА_1 до ГоловАПУ Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради про визнання будівельного паспорту недійсним.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 січня 2020 року позов залишено без руху та запропоновано позивачу усунути недоліки з додержанням вимог п.п. 2, 9 ч. 3 ст. 175, ч. 1 ст. 177 ЦПК України, з метою усунення яких 29 січня 2020 року позивачем було надано уточнену позовну заяву.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 лютого 2020 року позов було прийнято до розгляду суду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову було відмовлено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 24 червня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про допит свідків було відмовлено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 листопада 2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів було відмовлено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська 04 січня 2022 року клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів було залишено без задоволення.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 березня 2022 року заяву ОСОБА_1 про виклик та допит свідків було повернуто заявникові.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 березня 2022 року по справі було призначено комплексну судову будівельно-технічну, а провадження по справі зупинено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 грудня 2023 року провадження по справі було поновлено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 лютого 2024 року представникові ОСОБА_1 про призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи було відмовлено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 лютого 2024 року представникові ОСОБА_2 про призначення повторної комплексної судової будівельно-технічної експертизи було відмовлено.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 лютого 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до про усунення перешкод у користуванні власністю, відновлення становища, яке існувало до порушення, та зобов`язання вчинити певні дії було залишено без руху та запропоновано позивачеві усунути недоліки.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 лютого 2024 року підготовче провадження було закрито і призначено до розгляду по суті.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 квітня 2024 року заяву ОСОБА_1 заяву про зміну предмету позовної заяви повернуто заявникові.

Позивач у своєму неодноразово уточненому позові та ході судового розгляду, а його представник у ході судового розгляду, посилалися на те, що позивач є власником земельної ділянки АДРЕСА_1 та йому належить житловий будинок АДРЕСА_2 ). ОСОБА_2 на праві власності належить суміжна земельна ділянка АДРЕСА_1 . У травні 2012 року ОСОБА_2 звернувся до нього із пропозицією погодити будівництво житлового будинку на належній відповідачеві земельній ділянці для виготовлення проекту забудови, яке було підписано ним. 20 серпня 2019 року позивач в ГоловАПУ ознайомився з копією свого погодження, де виявилося, що в межах схеми земельної ділянки відповідача, яка в момент надання погодження не була зайнята, з`явився контур будинку, який почав будувати відповідач. Позивачем, як співвласником домоволодіння, не надавалося згоди на забудову відповідачем земельної ділянки. ОСОБА_2 не було надано погодження та/або згоду на забудову разом з іншими документами до ГоловАПУ з метою отримання будівельного паспорта, який у подальшому став підставою для направлення і реєстрації відповідачем повідомлення від 21 травня 2012 року № ДП 8 про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 площею 162,31 кв.м.». Протягом наступних 2 років він звертався до компетентних органів щодо початку виконання будівельних робіт, враховуючи, що житловий будинок будувався впритул до господарської будівлі, належної позивачеві, на відстані 1,7 м., а не 8 м., як передбачено протипожежними нормами. Влітку 2014 року керівництво ДАБІ зобов`язало скасувати дію наданого відповідачеві повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а також решту документів, які стали підставою для отримання вказаного повідомлення, у тому числі і згода (погодження) позивача про забудову суміжної земельної ділянки. 29 серпня 2016 року ОСОБА_2 було винесено припис Департаменту ДАБІ України в Дніпропетровські області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм в строк до 19 вересня 2016 року. Відповідач протягом 2012-2016 років притягався до адміністративної відповідальності за порушення вимог чинного законодавства в сфері містобудівної діяльності. 13 жовтня 2016 року ОСОБА_2 отримав будівельний паспорт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 », на його підставі Управлінням ДАБК було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яка відбулася з порушенням законодавства. Однією з підстав видачі відповідачеві будівельного паспорту була згода (погодження) ОСОБА_1 , яку було скасовано з іншими документами наказом № 100 від 16 липня 2014 року. ГоловАПУ наполягало на тому, що протипожежні норми не порушуються, оскільки споруди (будинок), який незаконно зводить ОСОБА_2 , та його господарський блок належать до І та ІІ ступенів вогнетривкості. У дійсності, господарський блок позивача є спорудою ІІІ ступеню вогнетривкості. Відповідно до висновків ДДПІЖіЦБ «Дніпроцивільпроект» та ДСНС у Дніпропетровській області протипожежний розрив між господарським блоком позивача та самочинним будівництвом ОСОБА_2 має складати не менше 8 м. та 9 м. відповідно. Він звертався до Управління АБК із заявою про скасування дії будівельного паспорта, однак, відповіддю Управління АБК позивачеві було відмовлено. ОСОБА_2 здійснювалося будівництво з липня 2014 року, хоча станом на 2016 рік він не мав будівельного паспорта, тому здійснення будівельних робіт здійснювалося незаконно та самочинно. На момент фактичного складання та отримання містобудівних і архітектурних висновків і будівельного паспорту ОСОБА_2 змінив конфігурацію покрівлі, внаслідок чого атмосферні опади стікають на належну позивачеві земельну ділянку, через що ОСОБА_1 був змушений прокопати рівчак розміром 0,5 м. х 10 м., щоб вода не підтоплювала земельну ділянку, що мало наслідком зменшення корисної площі самої земельної ділянки. Неможливо побудувати капітальний санітарний блок з надвірного туалету і душу, оскільки таке будівництво суперечитиме санітарним нормам. Крім цього, фактичне затінення його земельної ділянки впродовж значного періоду світлової частини доби позбавляє його можливості вирощувати овочі і ягоди. Також це призвело до суттєвого зменшення ринкової вартості земельної ділянки. Просили суд визнати недійсним наказ (розпорядження) ГоловАПУ Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради № 170 від 13 жовтня 2016 року про видачу ОСОБА_2 будівельного паспорта «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 »; визнати недійсним повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » № НОМЕР_1 , зареєстроване 16 листопада 2016 року УДАБК Дніпровської міської ради; визнати об`єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » самочинним будівництвом; визнати декларацію № ДП 17 про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, зареєстровану 06 квітня 2020 року УДАБК Дніпровської міської ради, недійсною; усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом проведення ОСОБА_2 перебудови об`єкту самочинного будівництва індивідуального житлового будинку, забудованого за адресою: АДРЕСА_3 , у спосіб, не пов`язаний з його знесенням; судові витрати стягнути з відповідача.

Відповідач Головне АПУ Дніпропетровської міської ради на підставі рішення Дніпропетровської міської ради № 7/3 від 16 березня 2016 року було реорганізовано шляхом припинення юридичної особи. У своєму листі Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради, до складу якого входить Головне АПУ, зазначив, що департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради не наділений повноваженнями про скасування (анулювання) виданого будівельного паспорту. Рішення у даній справі не вплине на права та обов`язки Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради щодо жодної зі сторін. Справу просили розглядати за відсутності представника за наявними у матеріалах справи доказами.

Відповідач Управління ДАБК Дніпровської міської ради у своєму відзиві, а його представник у ході судового розгляду, проти задоволення позовних вимог заперечували, зазначивши, що Управління ДАБК Дніпровської міської ради було створено на підставі рішення міської ради № 7/3 від 16 березня 2016 року. 27 жовтня 2016 року було підписано акт № 42 приймання-передавання документів, пов`язаних з функціонуванням виконавчого органу Дніпропетровської міської ради, на який покладено виконання функцій державного архітектурно-будівельного контролю, після чого управління почало здійснювати повноваження в сфері містобудівного законодавства на території Дніпровської міської ради. Таким чином, відповідач не обізнаний про події, які мали місце на об`єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » влітку 2014 року. Відповідно до положення про управління ДАБК Дніпровської міської ради № 35/9 від 08 червня 2016 року, в управління відсутні повноваження щодо видачі та реєстрації будівельного паспорта. Початок виконання будівельних робіт на об`єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » було зареєстровано Департаментом ДАБК інспекції у Дніпропетровській області 16 листопада 2016 року за № ДП 71, а не управлінням, підставою для реєстрації повідомлення був будівельний паспорт на об`єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » № 170 від 13 жовтня 2016 року. Реєстр будівельної діяльності не містить жодного документу за № ДП 71. За таких обставин, позовні вимоги в частині визнання недійсним повідомлення про початок виконання будівельних робіт задовольнити неможливо, оскільки такого документу не існує. На підставі звернення ОСОБА_1 від 08 травня 2019 року управлінням було видано наказ № 254п від 23 травня 2019 року про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності у період з 23 травня 2019 року по 05 червня 2019 року, за результатами якої встановлено, що роботи з будівництва виконуються у відповідності до будівельного паспорту, про що листом № Ш-15/2 від 21 червня 2019 року було повідомлено заявника. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом ДАБК на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Орган ДАБК протягом 10 робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації до реєстру. У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган ДАБК повертає її замовнику з письмовим обґрунтуванням причин повернення. Після усунення недоліків, що спричинили повернення декларації, замовник може повторно звернутися для реєстрації декларації. Орган ДАБК також скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду, що набрало законної сили. ОСОБА_2 звернувся до управління через ЦНАП Дніпровської міської ради із декларацією про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, підстави для відмови в реєстрації декларації були відсутні. Чинним законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено визнання недійсними ні повідомлення про початок виконання будівельних робіт, ані декларації про готовність об`єкта до експлуатації. В управління відсутні підстави для визнання недійсною декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_3 », будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта № ДП 17 від 06 квітня 2020 року. Нормами ДБН допускається відстань 1 м. від крайньої точки житлової забудови до межі земельної ділянки. Також затінення земельної ділянки 3 години сонячного світла на добу допустимо. З приводу зазначення позивачем, що ОСОБА_2 змінив конфігурацію покрівлі, внаслідок чого атмосферні опади стікають на належну позивачеві земельну ділянку, то покрівля з жолобом не є виступаючою частиною будівлі. Просили відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у своєму відзиві на позовну заяву, письмових поясненнях та ході судового розгляду, а його представник у ході судового розгляду, посилалися на те, що ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 10 вересня 2003 року на праві власності належить 53/100 частини домоволодіння АДРЕСА_1 із відповідною частиною господарчих будівель і споруд, право власності на які зареєстровано в КП «ДМБТІ». На підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДП № 690134, він є власником земельної ділянки, площею 0,402 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . 17 травня 2012 року ним затверджено проект будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та повідомлено Інспекцію ДАБК у Дніпропетровській області про початок виконання будівельних робіт житлового будинку, загальною площею 162,31 кв.м. 15 травня 2012 року ОСОБА_1 надав особисту письмову згоду на будівництво ОСОБА_2 на належній останньому земельній ділянці житлового будинку відповідно до проекту. Приписом від 11 липня 2014 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, Інспекції ДАБК у Дніпропетровській області зупинено виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » до отримання будівельного паспорту. 13 жовтня 2016 року було отримано будівельний паспорт будівництва індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , виданий ГоловАПУ департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпропетровської міської ради. На підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16 листопада 2016 року відновлено будівництво житлового будинку на належній ОСОБА_2 земельній ділянці. Будь-яких приписів про усунення порушень вимог законодавства з 13 жовтня 2016 року не складалося. 21 червня 2019 року була проведена позапланова перевірка Інспекцією ДАБК у Дніпропетровській області, за результатами якої порушень не виявлено. Тобто, початок будівництва та саме будівництво об`єкта здійснювалося із зареєстрованими дозволами і повідомленнями та під контролем архітектурно-будівельних норм. Домоволодіння єдине, але різні земельні ділянки та акти на право власності на них, тому отримавши дозвіл на будівництво, щоразу не потрібно його оновлювати. Зазначили, що відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності через недопущення для проведення перевірки, але акт про притягнення до адміністративної відповідальності було скасовано судовим рішенням № 205/7145/16а. Судова експертиза була проведена без його участі, експерт на його земельну ділянку не заходив, вимірювання не здійснював. Визнання недійсним та незаконним будівельного паспорту/наказу про його затвердження, виданого іншій особі, не є належним способом захисту. При цьому, дії органу, уповноваженого на видачу такого паспорта, позивачем не оскаржується. Позивачем не зазначено, яке саме його право порушено ОСОБА_2 , посилаючись на процедури видачі будівельного паспорта. Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасоване на підставі рішення суду або органом ДАБК за наявності передбачених законом підстав. Після отримання будівельного паспорту та повідомлення про початок виконання будівельних робіт та чергової скарги ОСОБА_1 , було проведено позапланову перевірку, в ході якої жодних порушень встановлено не було. Також, самочинним будівництвом вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво, або відведена не для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм. Просили відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані і добуті докази, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 06 квітня 2011 року, посвідченого Другою дніпропетровською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за № 3-693, ОСОБА_1 належить 47/100 частин домоволодіння АДРЕСА_4 (т. 1 а.с. 8), право власності на які у встановленому порядку зареєстровано в КП «ДМБТІ» Дніпропетровської обласної ради (т. 1 а.с. 8 оберт).

На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 квітня 2011 року, посвідченого Другою дніпропетровською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за № 3-699, ОСОБА_1 належить земельна ділянка площею 0,0369 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 9).

На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 квітня 2011 року, посвідченого Другою дніпропетровською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за № 3-697, ОСОБА_1 належить земельна ділянка кадастровий номер :08:111:0020, площею 0,0013 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 10).

Згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 001587 від 17 липня 2012 року, виданого управлінням Держкомзему у м. Дніпропетровськ Дніпропетровської області, земельній ділянці площею 0,0369 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 квітня 2011 року належить ОСОБА_1 , присвоєно кадастровий номер :08:111:0002 (т. 1 а.с. 11).

17 липня 2012 року ОСОБА_1 управлінням Держкомзему у м. Дніпропетровськ Дніпропетровської області було видано державний акт серії ЯК № 326261 на право власності на земельну ділянку кадастровий номер :08:111:0020, площею 0,0013 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 12).

На підставі договору купівлі-продажу від 10 вересня 2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Семенюком В.В. і зареєстрованого в реєстрі за № 4152, ОСОБА_2 належить 53/100 частин домоволодіння АДРЕСА_4 (т. 1 а.с. 78), право власності на які у встановленому порядку зареєстровано в КП «ДМБТІ» Дніпропетровської обласної ради (т. 1 а.с. 79).

Згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ДП № 090134 від 18 лютого 2005 року, виданого управлінням Держкомзему у м. Дніпропетровськ Дніпропетровської області, земельній ділянці площею 0,0402 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на підставі договору купівлі-продажу від 10 вересня 2003 року належить ОСОБА_2 , присвоєно кадастровий номер :08:111:0021 (т. 1 а.с. 80).

21 травня 2012 року ОСОБА_2 зареєстрував в Інспекції ДАБК у Дніпропетровській області повідомлення ДП 8 про початок виконання будівельних робіт (т. 1 а.с. 114).

11 липня 2014 року Інспекцією ДАБК у Дніпропетровській області ОСОБА_2 винесено припис про зупинення підготовчих і будівельних робіт (т. 1 а.с. 138-139) у зв`язку з неотримання будівельного паспорту на об`єкт будівництва.

13 жовтня 2016 року ГоловАПУ департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпропетровської міської ради ОСОБА_2 видано будівельний паспорт будівництва індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_5 (т. 1 а.с. 132).

16 листопада 2016 року ОСОБА_2 в УДАБК Дніпропетровської міської ради зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт з будівництва індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 142-144).

Актом УДАБК Дніпровської міської ради № 55 від 20 червня 2019 року за результатами позапланової заходу державного нагляду про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 183-192) встановлено відсутність порушень законодавства, про що листом № Ш-15/2 від 21 червня 2019 року повідомлено ОСОБА_1 (а.с. 1 а.с. 182).

Постановою Верховного Суду № 205/7145/16а від 06 лютого 2020 року касаційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області залишено без задоволення, постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2017 року, якою скасовано постанову № 71/Д від 08 вересня 2016 року про притягнення ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, залишено без змін (т. 1 а.с. 193-205).

06 квітня 2020 року ОСОБА_2 зареєстрував в Управлінні ДАБК Дніпровської міської ради декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта індивідуального житлового будинку АДРЕСА_3 (т. 2 а.с. 2-4).

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 3918/3919-22 від 29 листопада 2023 року (т. 3 а.с. 52-60) збудований двоповерховий будинок за адресою: АДРЕСА_3 , не відповідає проектно-технічній документації на його будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; ступінь вогнетривкості господарського блоку за адресою: АДРЕСА_2 , належить до ІІІ ступеню вогнетривкості; протипожежна відстань між житловим будинком і господарським блоком становить 1,39 м., з урахуванням карнизного звису 0,89 м.; затемнення земельної ділянки через зведення будинку не допускається; об`ємно-планувальне рішення будинку по АДРЕСА_3 , до межі суміжної земельної ділянки не відповідає проекту, виконаному ТОВ «Світязь», та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, не відповідає будівельному паспорту в частині розташування на місцевості, площею забудови та планувальним рішенням.

Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав (статті 125 ЗК України).

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 282 ЦК України фізична особа має право вимагати усунення небезпеки, створеної внаслідок підприємницької або іншої діяльності, яка загрожує життю та здоров`ю.

Сам по собі факт будівництва будинку з порушенням проектно-технічної документації не свідчить про порушення прав позивача, які підлягають захисту в обраний ним спосіб.

Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

Частиною 5 ст. 26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 3-1) отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову).

Відповідно ч. 8 ст. 29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється: 1) за заявою замовника; 3) за рішенням суду. У разі скасування за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 11 вересня 2019 року у справі № 523/4139/17 (провадження № 14-328цс19) встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаними нормами визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Таким чином, суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (Велика Палата Верховного Суду, п.57 постанови від 05 червня 2018 року у справі №338/180/17).

Приписами частини 2 статті 16 ЦК України встановлено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Позивач у своїх позовних вимогах просить визнати недійсним наказ (розпорядження) ГоловАПУ Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради № 170 від 13 жовтня 2016 року про видачу ОСОБА_2 будівельного паспорта «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 »; визнати недійсним повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » № НОМЕР_1 , зареєстроване 16 листопада 2016 року УДАБК Дніпровської міської ради. За своєю правовою природою, ані наказ (розпорядження) ГоловАПУ Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради № 170 від 13 жовтня 2016 року про видачу ОСОБА_2 будівельного паспорта, ані повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » № НОМЕР_1 , зареєстроване 16 листопада 2016 року УДАБК Дніпровської міської ради, не є правочинами, тому визнання їх недійсними є неналежним способом захисту.

Чинним ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено саме скасування відповідних містобудівних умов за заявою замовника, або за рішенням суду. Вимоги про їх скасування ОСОБА_1 не заявлено, хоча, як на підставу своїх вимог посилається на порушення процедури реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт та реєстрації будівельного паспорта і декларації про готовність об`єкта будівництва до експлуатації. Тому, у задоволенні позовних вимог в цій частині ОСОБА_1 слід відмовити.

Щодо позовних вимог в частині визнання об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » самочинним будівництвом, суд зазначає, що чинною нормою ЦК України, визначено поняття і статус об`єкта самочинного будівництва житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (ч. 1 ст. 376 ЦК України). Тобто, законом визначено, що відноситься до об`єктів самочинного будівництва та їх статус, визнання об`єкта будівництва, побудованого у порядку здійснення процедури, визначеної ст. 26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», без скасування містобудівних умов та обмежень є грубим порушенням замовника, в даному випадку відповідача ОСОБА_2 , що є втручанням держави в приватну власність. Крім цього, визнання об`єкта будівництва в судовому порядку самочинним є неналежним способом захисту, тому у їх задоволенні позивачеві слід відмовити.

З приводу позовних вимог ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом проведення ОСОБА_2 перебудови об`єкту самочинного будівництва індивідуального житлового будинку, забудованого за адресою: АДРЕСА_3 , у спосіб, не пов`язаний з його знесенням, суд зазначає, що порушення прав ОСОБА_1 у користуванні належною йому земельною ділянкою ОСОБА_2 не доведено належними та достатніми доказами, тому у задоволенні позовних вимог в цій частині позивачеві теж слід відмовити.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30 травня 2018 року у справі №367/2271/15-ц (провадження №14-146цс18) зробила висновок, що суд повинен з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду, та у разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у позові з підстав його необґрунтованості.

Із пункту 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» вбачається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 15, 16, 76-81, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 , проживає за адресою: АДРЕСА_7 ) у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_8 ), Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради (, юридична адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 29-а), Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (, юридична адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 29-а) про усунення перешкод у користуванні власністю, відновлення становища, яке існувало до порушення, та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 10 годину 00 хвилин 10 липня 2024 року у приміщенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська (адреса: м. Дніпро, вул. Коробова, 6).

Рішення може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя: