ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6829/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

"04" липня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення майна з під арешту,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

-визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 у порядку ст. 59 З У «Про виконавче провадження»;

- заходи забезпечення позову (обтяження №32795138) накладені ухвалою Дарницького районного суду міста Києва №753/14586/19 від 12.08.2019 та внесені обтяження у вигляді арешту нерухомого майна зняти, арешт скасувати;

- заходи забезпечення позову (обтяження №47187026) накладені ухвалою Дарницького районного суду міста Києва №753/21043/21 від 27.06.2022 та внесені обтяження у вигляді арешту нерухомого майна зняти, арешт скасувати.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 травня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

Згідно з відповіддю № 638069 від 12.06.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_2 09.01.2024 знята з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статті 175ЦПК України.

Відповідно до пункту 2, 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Всупереч наведеним вимогам, позивачем не зазначено адресу місцезнаходження/реєстрації відповідача, дату народження, паспортні дані, відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету.

Також у прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати право власності на квартиру в порядку ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» та одночасно скасувати заходи забезпечення позову та арешт, в той час, як відповідно до наведеної норми Закону особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Водночас згідно з частиною першою стаття 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Отже позивачем не зазначено у позовній заяві спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачені законом.

Окрім того, відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Як вбачається із позовної заяви, вона подана до суду через підсистему «Електронний суд», однак не додано доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви з додатками.

Також відповідно до частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно із підпунктом 2 пункту 2 частини 2 статті 4 вказаного Закону ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позову немайнового характеру встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01 січня 2024 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 3028,00 гривень.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено дві немайнові вимоги, однак до матеріалів справи долучено документи про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн., тобто у меншому розмірі, ніж передбачено законодавством.

Таким чином, позивачу слід доплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн (1211,20*2=2411,40).

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статті 177 ЦПК України, її слід залишити без руху і надати позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків: подати відомості з зазначенням адреси місцезнаходження/реєстрації, дати народження, паспортні дані, відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету, визначитись зі змістом позовних вимог з урахуванням вимог ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»; надати підтвердження надсилання позовної заяви з додатками відповідачу (з урахуванням вимог частини першої статті 177 ЦПК України); надати докази сплати судового збору в розмірі 1211, 20 грн.

Керуючись статтями 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення майна з під арешту, залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Якусик