ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 646/1769/24
Номер провадження 22-ц/818/1723/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Шевченко В.Р.,

представника позивача адвоката Цимбалюка С. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2024 року в складі судді Глоби М.М. у справі № 646/1769/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Харківводоканал», третя особа ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

В лютому 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Цимбалюк Сергій Васильович, звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Харківводоканал» (далі КП «Харківводоканал»), третя особа - ОСОБА_3 , в якій просила стягнути солідарно з ОСОБА_2 та КП «Харківводоканал» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 17270,00 грн, стягнути з ОСОБА_2 та КП «Харківводоканал» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду, завдану внаслідок залиття у розмірі 25000,00 грн та вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

В заві про забезпечення позову ОСОБА_1 просить вжити заходи забезпечення позову, шляхом покладення на ОСОБА_2 обов`язку невідкладно забезпечити доступ відповідальним працівникам КП «Жилкомсервіс» та/або КП «Харківводоканал» до елементів системи водовідведення квартири АДРЕСА_1 , з метою проведення належного обстеження і виявлення причин залиття квартири АДРЕСА_2 зі складанням відповідного акту та усунення (ремонту) причин залиття до розгляду справи по суті.

Заява мотивована тим, що згідно численних актів обстеження від 17 серпня 2023 року, 21 серпня 2023 року, 20 жовтня 2023 року, 31 жовтня 2023 року, 09 листопада 2023 року, 23 січня 2024 року підтверджується факт залиття квартири АДРЕСА_2 , співвласником якої є ОСОБА_1 . Як вказано в зазначених актах, залиття квартири позивача відбулося з причин дефекту з тройниці систем водовідведення квартири АДРЕСА_3 , яка розташована поверхом вище, власником якої є відповідач ОСОБА_2 . Наведеними актами обстеження також, підтверджується, що для вчинення ремонту з усунення причин аварії потрібен доступ до квартири АДРЕСА_3 , власником якої є відповідач. Станом на час звернення до суду із вказаним позовом, причини залиття квартири позивача не усунуто з підстав відсутності доступу до квартири ОСОБА_2 .

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2024 року у задоволенні заяви відмовлено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що зазначені в заяві доводи ґрунтуються лише на припущеннях, і вимоги заявника зводяться до покладення на інших осіб обов`язків та обмежень, які, на думку суду, не можуть бути застосовані у межах заходів забезпечення позову.

12 березня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Цимбалюк С.В., на вказане судове рішення подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення яким задовольнити заяву.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_2 всіляко ухилялась від обов`язку відшкодувати спричинену шкоду та надавати доступ до квартири. Така послідовність її дій є свідченням намагання у будь-який спосіб уникнути відповідальності за спричинену шкоду ще до звернення позивача до суду. Зазначене підтверджується змістом Актів про залиття з яких вбачається, що відповідач спершу забезпечувала доступ до належної їй квартири, а згодом, будучи обізнаною про наявність проблеми, відмовила у наданні такого доступу кваліфікованим та уповноваженим представникам виконавця чи балансоутримувача. Вважає, що відповідач вчинятиме подальші дії, в тому числі пасивного характеру, спрямовані на уникнення можливості виконання можливого рішення суду на користь позивача, що у свою чергу може ускладнити або зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду або позивачу доведеться докладати зайвих/додаткових зусиль для захисту власних інтересів, шляхом пред?явлення нових позовів. Зазначає, що позивач та члені її родини щоденно зазнають вкрай негативного впливу від залиття їх приміщень нечистотами з квартири відповідача. Між тим, будинок в якому сталася ця подія, є пам?яткою архітектури місцевого значення і має дерев?яні міжповерхові перекриття.

Інші учасники справи ухвалу суду першої інстанції не оскаржили, правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судове засідання апеляційного суду ОСОБА_3 , ОСОБА_2 не з`явилися.

Про дату, час та місце розгляду справи 27 червня 2024 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 повідомлялись відповідно до частини 11 статті 128 ЦПК України, через оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (том 1, а.с. 152, 134-147).

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, оскільки відповідно до частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представник позивача адвокатаЦимбалюк С. В., який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив із того, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, обраний заявником вид забезпечення шляхом покладення на інших осіб обов`язків не може бути застосовані у межах заходів забезпечення позову.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду.

Згідно ч. 1, 2 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частин 1-3 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Такої позиції притримується Верховний Суд у своїй Постанові 17 жовтня 2018 року, справа № 183/5864/17-ц (провадження № 61-38692св18).

Крім того, стаття 150 ЦПК України імперативно встановлює, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне вчинення таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З врахуванням наведеного, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п.3-4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9).

Як вбачається зі матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , КП «Харківводоканал», третя особа - ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Таким чином, висновок суду про неможливість забезпечення позову в обраний заявником спосіб відповідає фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 150 ЦПК України (із змінами, внесеними згідно із Законами № 460-IX від 15 січня 2020 року) пункт 3 викладено в такій редакції: «позов забезпечується встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин».

З огляду на те, що заявник звернуся з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, подавши заяву про забезпечення позову шляхом встановлення обов`язку відповідача невідкладно забезпечити доступ відповідальним працівникам КП «Жилкомсервіс» та/або КП «Харківводоканал» до елементів системи водовідведення квартири АДРЕСА_1 , з метою проведення належного обстеження і виявлення причин залиття квартири АДРЕСА_2 зі складанням відповідного акту та усунення (ремонту) причин залиття до розгляду справи по суті, колегія суддів вважає, що подана заява про забезпечення позову не відповідатиме приписам ЦПК України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Оскільки забезпечення позову шляхом встановлення обов`язку вчинити певні дії, передбачено лише у разі, якщо спір виник із сімейних правовідносин (п. 3 ч. 1 статті 150 ЦПК України), заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Крім того, матеріали справи не містять доказів на те, що власник квартири АДРЕСА_1 перешкоджає доступу відповідальним працівникам КП «Жилкомсервіс» та/або КП «Харківводоканал» до елементів системи водовідведення своєї квартири саме для усунення (ремонту) виявлених недоліків.

Доводи апеляційної скарги про існування між сторонами спору, та необхідності застосування заходів забезпечення позову у визначений заявником спосіб, є безпідставними, оскільки позивач не позбавлена права звернутися із заявою про забезпечення позову у спосіб, який буде відповідати вимогам статтею 150 ЦПК України.

Інші доводи апеляційної скарги про помилковість висновків суду, колегія суддів відхиляє, оскільки судом при розгляді заяви про забезпечення позову враховані вимоги закону та відповідні роз`яснення Пленуму Верховного Суду України.

Ухвала суду першої інстанції є законною, постановленою з дотриманням норм процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи, що справа по суті спору не розглядалась, питання щодо розподілу судових витрат за подачу апеляційної скарги не вирішується.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381 384, 389 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 27 червня 2024 року.

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.Ю. Тичкова

В.Б. Яцина