Справа № 551/617/24
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 липня 2024 року селище Шишаки

Шишацький районний суд Полтавської області в складі судді Сиволап Д.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2024 року до Шишацького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка іменована заявою про розірвання шлюбу, однак містить і позовні вимоги про визначення місця проживання дітей з матір`ю.

Ухвалою суду від 28 травня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строку для усунення її недоліків, зокрема сплати недоплаченої суми судового збору.

Копія даної ухвали була направлено на вказану позивачем адресу для листування, однак відповідне поштове повідомлення повернулось без вручення з відміткою поштового зв`язку від 13.06.2024 про відсутність адресата за вказаною адресою.

Відповідно до положень ст. 131, п.6 ч. 6 ст. 272ЦПК України це вважається належним врученням позивачу копії ухвали суду.

Додатково ухвала суду була направлена судом 17.06.2024 на електронну пошту вказану позивачем в позовній заяві, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

За таких обставин, суд вжив належних та достатніх заходів для вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, однак станом на 05.07.2024 позивач не усунула недоліків позовної заяви.

При наданні оцінки процесуальній поведінці позивача, суд використовує позицію Верховного Суду, висловлену в ухвал від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 в якій вказано наступне:

«Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд вважає, що позивач мала достатньо можливостей для ознайомлення з ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху та часу для усунення недоліків позовної заяви, однак не виконала у встановлений судом строк відповідні вимоги суду.

Згідно з ч.3 ст. 185 ЦПК якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до приписів ч. 7 ст. вказаної статті повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного позовну заяву необхідно повернути позивачам.

Керуючись положеннями ст.ст. 175, 176, 185, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма додатками.

Питання про повернення судового збору вирішити в разі надходження від позивача відповідного клопотання.

Роз`яснити позивачу право повторного звернення до суду з даним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено протягом 15 днів з дня її постановлення до Полтавського апеляційного суду через Шишацький районний суд Полтавської області.

Суддя Д.С. Сиволап