Справа № 523/5380/24
Провадження №2/523/3310/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/заочне/

"08" липня 2024 р. м.Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси, в складі:

головуючого судді - Малиновського О.М.

за участю секретаря - Славинського А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №15, в м. Одеса, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ

І . Зміст вимог та заперечень учасників справи.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами в яких просить стягнути з відповідачки завдану йому матеріальну шкоду в розмірі 36 292,40грн., витрати на проведення оцінки вартості завданої шкоди в розмірі 6000,00грн. та судові витрати в розмірі 1211,20грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що йому на праві власності належить кв. АДРЕСА_1 .

12.01.2024р. належну йому на праві власності квартиру було затоплено з вини сусідки відповідачки по справі, яка є власниками кв. АДРЕСА_2 , яка розташована над його квартирою поверхом вище. За твердженням позивача в його квартирі, внаслідок затоплення, було пошкоджено електроустаткування в коридорі, залі, ламінат, дверна рама, шпалери, люстра, стеля. Таке затоплення відбулось внаслідок несвоєчасного обслуговування відповідачкою електричного водонагрівача. Висновком суб`єкта оцінювача вартість матеріального збитку, внаслідок затоплення, склала 36 292,40грн. За проведення такого дослідження позивачем було сплачено 6000,000грн. Добровільно відшкодувати завдані збитки, відповідачка відмовляється. Наведені обставини стали підставою для звернення до суду.

Відповідачі ОСОБА_2 не надала суду відзив на позовну заяву та/або пояснення з приводу пред`явленого до неї позову.

ІІ. Клопотання та інші процесуальні рішення в справі.

Ухвалою судді 12.04.2024р. було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 06.06.2024р. було закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті за участю сторін.

ІІІ. Позиції сторін.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином. В матеріалах справи наявна заява про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в призначене судове засідання не з`явилась без поважних на те причин. Про час та місце розгляду справи була сповіщена належним чином.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, дійшов наступного висновку.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 20.05.2015р. на праві власності належить кв. АДРЕСА_1 . Квартира розташована на четвертому поверсі, дев`яти поверхового багатоквартирного житлового будинку.

Квартира АДРЕСА_2 в тому ж будинку, яка належить на праві власності ОСОБА_2 знаходиться на п`ятому поверсі, тобто над кв. АДРЕСА_3 .

Актом №1 від 13.01.2024р., складеного комісією у складі: голови правління ОСББ «Перемога85» Газізовою І.А., в присутності двох сусідів з квартири АДРЕСА_4 : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , встановлено, що 12.01.2024р. під час залиття квартири АДРЕСА_3 постраждали: електроустаткування в коридорі та залі, ламінат, дверна рама, шпалери, люстра.

В результаті обстеження квартири АДРЕСА_2 виявлено у власника квартири ОСОБА_2 вийшов з ладу бойлер, що розташований на кухні.

Комісією було встановлено, що причиною підтоплення квартири АДРЕСА_3 стало несвоєчасне обслуговування бойлера в квартирі АДРЕСА_2 , що призвело до його протікання та затоплення квартири АДРЕСА_3 , розташованої поверхом нижче.

Згідно звіту № 1601/24 про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, ФОП ОСОБА_5 , як суб`єктом оціночної діяльності, який, в силу ст.95,102,104 ЦПК України, оцінюється судом, як письмовий доказ, оскільки призначення та проведення експертизи відбувалось поза межами даної цивільної справи, встановлено, що вартість матеріальних збитків, що виникли внаслідок затоплення квартири АДРЕСА_3 з квартири АДРЕСА_5 , станом на момент складання висновку становить 36 292,40грн.

Згідно квитанції №ПН844 від 19.01.2024р. за проведення оцінки вартості матеріального збитку ОСОБА_6 було сплачено 6000,00грн.

Підставою звернення до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди є пошкодження майна, належного позивачу на праві власності, яке відбулось внаслідок затоплення квартири.

V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо аргументів наведених учасниками справи.

Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII, в редакції, що діяв на час виникнення між сторонами спірних правовідносин, споживач зобов`язаний власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку.

Відповідно до ч.1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Факт залиття квартири, власником якої є позивач, з вини відповідачки ОСОБА_2 підтверджується актом про залиття від 13.01.2024р., яким крім вказаного факту, встановлено причинний зв`язок між протиправною поведінкою ОСОБА_2 та завданою шкодою майну ОСОБА_1 .

Оцінка вказаного доказу, вказує на те, що затоплення квартири АДРЕСА_3 з квартири АДРЕСА_5 відбулось внаслідок несвоєчасного обслуговування бойлера в квартирі АДРЕСА_2 , що призвело до його протікання та затоплення квартири АДРЕСА_3 .

Така вина полягає у халатному відношенні відповідачки у непроведені до належного стану приладу бойлера, зокрема несвоєчасного його обслуговування.

Зазначений акт, у силу статей 77,78 ЦПК України є належними і допустимими доказом.

Відповідно до частини другої ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до частини 4 та 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків.

Таким чином, позивачем ОСОБА_1 доведена протиправність дій відповідачки ОСОБА_2 , а також причинний зв`язок між ними та завданою шкодою, що призвело до затоплення його квартири, а як наслідок вказує на обґрунтованість заявленого позову про відшкодування завданої матеріальної шкоди розмір якої підтверджений відповідним доказом.

Відповідач ОСОБА_2 не спростувала належними та допустимими доказами своєї невинуватості у затоплені квартири позивача, яке мало місце 12.01.2024р., не заявляла та не надала доказів щодо спростування заявленого ОСОБА_1 розміру спричиненої майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом відшкодування за рахунок ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 завданої матеріальної шкоди в розмірі 36292,40грн. та 6000,00грн. витрат понесених на встановлення вартості завданої шкоди, а всього на суму 42 292,40грн.

VІ. Судові витрати.

Згідно ст.141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача слід стягнути судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1211,20грн.

Керуючись ст.ст.12,81,141,263,280-282 ЦПК України,

ВИРІШИВ

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 завдану внаслідок затоплення квартири матеріальну шкоду в розмірі 42 292(сорок дві тисячі двісті дев`яносто дві)грн. 40коп., судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять)грн. 20 коп.

Відомості про учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_6 ;

Відповідач:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнокпп: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 .

Заочне рішенням може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня складання рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-ти денний строк з дня складання рішення суду.

Повне рішення складено 08 липня 2024р.

Суддя