Провадження 2/127/3095/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Борисюк І.Е., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 02.07.2024 дану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачці п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

02.07.2024 о 16 год. 13 хв. позивачці було надіслано вищевказане судове рішення на вказану нею електронну адресу в позовній заяві, яке було доставлено до електронної скриньки 02.07.2024 о 16 год. 13 хв., що підтверджується відповідним повідомленням про доставлення відправлення на електронну адресу позивачки.

Таким чином вважається, що судове рішення було вручено позивачці 02.07.2024.

Також судом враховано, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989). Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Також суд зазначає, що Держава Україна, витративши значні ресурси, створила інформаційне поле, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує ЄДРСР. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Отже, повідомивши суду, як один із своїх засобів зв`язку електронну пошту, позивачка мала вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їй судового провадження та долю її власної позовної заяви, та мала усвідомлювати, що суд може комунікувати з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації .

Крім цього суд ураховує, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення.

На вищевказане звернув й Верховний Суд, зокрема у постанові від 28.04.2023 у справі № 904/272/22.

Відповідно, враховуючи положення ст.ст. 122-124 ЦПК України, строк на вчинення процесуальної дії закінчився 08.07.2024.

Судом встановлено, що позивачка, всупереч вимог, визначених ухвалою суду від 02.07.2024, яка є обов`язковою для виконання, судове рішення не виконала, недоліки не усунула. Поважних причин невиконання вимог ухвали суду від 02.07.2024 суду не повідомлено.

Згідно із ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Невиконання процесуального закону, а також судового рішення є неприпустимим.

Постановивши 02.07.2024 ухвалу, суд здійснив необхідні процесуальні дії, спрямовані на ефективний доступ до правосуддя та забезпечення дотримання рівності прав учасників судового процесу.

Згідно із п. 6 та п. 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до правосуддя не передбачає невиконання вимог закону та судових рішень, які набрали законної сили.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Клопотання про продовження встановленого судом процесуального строку, у відповідності до ст. 127 ЦПК України, позивачкою суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав вважати позовну заяву неподаною та повертає її позивачці і додані до неї документи.

Судом звернуто увагу на те, що повернення позовної заяви, оформленої з порушенням діючого законодавства, не є порушенням права на судовий захист, враховуючи те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі вищезазначеного, керуючись ч. 4 ст. 12, п. 6 та п. 7 ч. 2 ст. 43, ч. 1 ст. 44, ст.ст. 122-124, 126, ч. 3, ч. 5 - ч. 7 ст. 185, ст.ст. 258-261, 353-355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу і додані до неї документи повернути позивачці.

Копію позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити в суді.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення Вінницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя: