Дата документу 05.06.2024
Справа № 334/2567/24
Провадження № 2/334/1619/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року місто Запоріжжя

Ленінський районний суд міста Запоріжжя у складі:

головуючого судді Коломаренко К.А.,

при секретарі Цілінко А.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Запоріжжі цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району, третя особа: ОСОБА_3 ,

про визнання права на приватизацію та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

29 березня 2024 року до Ленінського міського суду м. Запоріжжя надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району, третя особа: ОСОБА_3 , про визнання права на приватизацію та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 29.03.2024 провадження у справі, справу визначено розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, визначено сторонам строк для подання заяв по суті спору.

Справа перебуває на стадії підготовчого провадження.

21 травня 2024 року до суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району про визнання права на приватизацію та зобов`язання вчинити певні дії.

Представник позивача та позивач у підготовче засідання не з`явилися, будучи належним чином та завчасно повідомленими про дату, час та місце підготовчого засідання, про що свідчать довідки про доставку повідомлення у додаток «Вайбер» та конверт, який повернувся на адресу суду 08.05.2024 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Причини неявки суду не відомі. З заявами про відкладення підготовчого засідання/проведення підготовчого засідання без їх участі на адресу суду не надходило.

Представник відповідача районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району в підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу до електронного кабінету в системі «Електронний суд» 30.04.2024 року о 18-00 годині. З заявами/ клопотаннями про розгляд справи без участі представника, відкладення судового засідання із зазначенням поважних причин неможливості явки до суду не зверталась.

Третя особа ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явився, будучи повідомленим завчасно та належним чином про дату підготовчого засідання, про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Вайбер» та конверт, який повернувся на адресу суду 08.05.2024 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч..1, 2 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Разом з тим, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

12 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 234/11607/20, провадження № 61-15126св21 (ЄДРСРУ № 102562288) досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина друга статті 189 ЦПК України).

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Дослідивши подану позивачем «уточнену позовну заяву», з огляду на викладені в ній вимоги, суд доходить висновку, що фактично позивачем здійснено зміну предмету позову.

З огляду на те, що позивачем заява подана в підготовчому провадженні, завданням якого є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, суд доходить висновку, що заява про зміну предмета позову підлягає задоволенню та до розгляду слід прийняти позовну заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району про визнання права на приватизацію та зобов`язання вчинити певні дії.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 43, 49, 50, 51, 197, 198 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву представника позивача про зміну предмета позову задовольнити.

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , до Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району про визнання права на приватизацію та зобов`язання вчинити певні дії..

Відкласти підготовче засідання до 07 липня 2024 о 10 годині 30 хвилин.

Відповідачу направити копію ухвали, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (ст. 190 ЦПК України).

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 178, ч. 1 ст. 278 ЦПК України).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 4 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив. Ознайомитись з повним текстом ухвали, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в мережі Інтернет за веб-адресою: https:// ln.zp.court.gov.ua/sud0814/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.