У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.07.2024 Справа №607/9619/23 Провадження №2/607/256/2024

місто Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі:

головуючого судді Герчаківської О. Я.,

секретаря судового засідання Баб`як Н. О.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

адвоката Чудопалова Ю. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі позовну заяву акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення,

В С Т А Н О В И Л А :

У травні 2023 року Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі АТ КБ «Приватбанк») звернулося в суд із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просило: 1) в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором №TEMLGK00520014 від 21 березня 2007, в розмірі 149 602,73 доларів США, з яких: 59 863,82 доларів США заборгованість за кредитом (тіло кредиту); 73 108,05 доларів США заборгованість по процентам за користування кредитом; 3 680,48 доларів США пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором за період з 27 грудня 2013 по 27 червня 2014 року, звернути стягнення на будинок загальною площею 474,50 кв.м., житловою площею 46,70 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу на електронному аукціоні у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження»; 2) виселити відповідачів та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у житловому будинку (предмет іпотеки) розташованому за адресою: АДРЕСА_1 ; 3) вирішити питання про розподіл судових витрат (а.с. 1-4).

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 02 червня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення. Постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження (а.с. 54).

Суд протокольною ухвалою від 29 червня 2023 року відклав підготовче засідання на 25 липня 2023 року о 11 год. 00 хв, у зв`язку з неявкою сторін (а.с. 60).

25 липня 2023 року суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 12 вересня 2023 року о 12 год. 00 хв., у зв`язку із заявленим клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чудопалова Ю. Ю. для ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 70).

12 вересня 2023 року суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 09 жовтня 2023 року о 12 год. 00 хв., у зв`язку із заявленим клопотанням представника позивача адвоката Сагайдака В. В. про відкладення розгляду справи з тих причин, що він прийматиме участь у цивільній справі в Снятинському районному суді Івано-Франківської області, дата та час якої було визначено раніше. Також подав заяву про ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 75-76, 80).

09 жовтня 2023 року суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 06 листопада 2023 року о 11 год. 40 хв., у зв`язку із заявленим клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чудопалова Ю. Ю., через його виїзд у відрядження за межами області. Також подано письмові пояснення. На даному судовому засіданні був присутній представник АТ КБ «Приватбанк» - адвокат Сагайдак В. В. (а.с. 86, 88-91, 93-95).

09 листопада 2023 року суд протокольною ухвалою закрив підготовче засідання та призначив справу № 607/9619/23 до розгляду по суті на 05 грудня 2023 року о 09 год. 00 хв., про що було повідомлено сторони, та підтверджується розпискою (а.с. 103-104).

05 грудня 2023 року суд заслухав вступне слово представників сторін та протокольною ухвалою оголосив перерву у справі до 02 січня 2024 року о 12 год. 00. хв, про що було повідомлено сторони, та підтверджується розпискою (а.с. 108-112).

02 січня 2024 року у судовому засіданні представник АТ КБ «Приватбанк» - адвокат Сагайдак В. В. заявив клопотання про відкладення засідання у зв`язку з неявкою сторони відповідачів, суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 01 лютого 2024 року о 14 год 00 хв, будучи належним чином повідомлений, про що свідчить розписка (а.с. 116-118).

01 лютого 2024 року суд протокольною ухвалою оголосив перерву у справі до 05 березня 2024 року о 13 год 30 хв, про що було повідомлено сторони, та підтверджується розпискою (а.с. 123-126).

Довідка, складеною секретарем судового засідання від 05 березня 2024 року свідчить про те, що судове засідання у справі № 607/9619/23 відкладено на 12 год 00 хв 02 квітня 2024 року, у зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по іншій справі (а.с. 132).

02 квітня 2024 року представник АТ КБ «Приватбанк» - адвокат Сагайдак В. В. подав через канцелярію Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому процесі даного суду (а.с. 136).

02 квітня 2024 року суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 30 квітня 2024 року о 12 год 00 хв, у зв`язку з неявкою сторін, про що були повідомлені адвокати Сагайдак В. В. і ОСОБА_3 , що підтверджується розпискою (а.с. 137-138).

29 квітня 2024 року представник АТ КБ «Приватбанк» - адвокат Сагайдак В. В. подав клопотання про відкладення судового розгляду 30 квітня 2024 року, у зв`язку з участю у цивільній справі в Оболонському районному суді м. Києва, не долучивши при цьому жодних доказів та навіть не вказавши номера справи та сторін (а.с. 142).

30 квітня 2024 року суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 27 травня 2024 о 10 год. 00 хв., у зв`язку з неявкою сторін (а.с. 145).

Представник АТ КБ «Приватбанк» - адвокат Сагайдак В. В. був повідомлений про наступне судове засідання, про що свідчить Довідка про доставку електронного документу (а.с. 146а).

27 травня 2024 року суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 11 липня 2024 року о 16 год. 30 хв., про яке сторони були повідомлені, що підтверджується розпискою, а також рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №639 (а.с. 149-151).

11 липня 2024 року представник АТ КБ «Приватбанк» - Гулкевич Н. І. надіслала на електронну адресу суду клопотання, в якому просила відкласти розгляд справи та надати матеріалами справи для ознайомлення. Жодних доказів щодо поважності причин неявки суду не повідомила, доказів таких причин не надала.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Чудопалов Ю. Ю. у судовому засіданні просив залишити позов без розгляду, оскільки неявка представника АТ КБ «Приватбанк» є повторною в ході розгляду справи по суті, поважних причин неприбуття представник позивача суду не повідомив.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про місце, час та дату розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №017.

Отож, приймаючи рішення про залишення позову без розгляду суд звертає увагу на наступне.

Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини 2 цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених у законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Водночас положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням ст. 223 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача це право на повторне звернення до суду з таким самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будьякими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові № 310/12817/13 від 22 травня 2019 року, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будьякій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (постанова Верховного Суду від 29 липня 2021 року у справі №359/7882/19).

У постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 вказано, що «залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будьякій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі №405/8125/15ц, від 21 вересня 2020 року у справі №658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі №675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі №675/1561/19 тощо».

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача АТ КБ «Приватбанк» у судові засіданні 27 травня 2024 року та 11 липня 2024 року не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце судового засідання на 27 травня 2024 року шляхом надіслання документу в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду», про що свідчить Довідка про доставку електронного документу (а.с. 146а), а також особистого підпису представника АТ КБ «Приватбанк» на розписці про дату засідання на 11 липня 2024 року о 16 год. 30 хв. та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №639 (а.с. 151).

Щодо клопотання представника АТ КБ «Приватбанк» про відкладення розгляду справи та надання матеріалів справи для ознайомлення, то суд його відхиляє, оскільки не надано жодних поважних, достатніх доказів причин відкладення розгляду справи, та вважає це зловживаннями процесуальними правами, а саме: затягуванням розгляду справи, оскільки в матеріалах справи з доказів наявні лише позов із додатками, який поданий АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 1-51) та письмові пояснення представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чудопалова Ю. Ю. (а.с. 88-91), із якими представник АТ КБ «Приватбанк» - адвокат Сагайдак В. В. ознайомився після судового засідання 09 жовтня 2023 року.

Отже, представник АТ КБ «Приватбанк», будучи у встановленому законом порядку належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання, призначене на 11 липня 2024 року, не з`явилися, що є повторністю (тобто двічі поспіль), заяву про розгляд справи за відсутності представник позивача не подавав.

Оскільки, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України підставою залишення позову без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивач у судове засідання, відповідно законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності (неповажності) причин неявки позивача до суду залежно від того, яка це неявка: перша чи повторна. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Близький за змістом висновок сформульований у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21.

Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Відповідно, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (постанова Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі №295/13823/14-ц).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Таким чином, підстави для ще одного відкладення судового розгляду відсутні.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на те, що позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився на розгляд справи по суті, не подав заяви про розгляд справи за відсутності представника АТ КБ «Приватбанк» та його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Заразом, залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку. А відтак, АТ КБ «Приватбанк» не позбавлений доступу до правосуддя та має право повторно звернутись до суду в установленому законом порядку з таким же самим позовом.

На підставі наведеного, керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 260, 261, 352 354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без розгляду позовну заяву акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Повний текст ухвали суду складено 16 липня 2024 року.

Головуючий суддя Герчаківська О. Я.