Справа № 185/4200/24
Провадження № 2/185/2804/24
У Х В А Л А

14 червня 2024 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., з участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання, -

В С Т А Н О В И В

16.04.2024 позивач звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві. Позивач посилається на те, що він працював на виробничому структурному підрозділі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», внаслідок роботи на підприємстві він втратив професійну працездатність. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я 245000.00 грн.

Ухвалою від 22.04.2023 року відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач звернувся до суду з відзивом у якому просив суд відмовити позивачу у задоволенні позову. Просить розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Крім того, звернувся з клопотаннями у якому просив суд витребувати у позивача обґрунтований розрахунок розміру моральної шкоди на суму 245000,00 грн.; первинного акту огляду у МСЕК; документи, що свідчать про виконання вимог Інливідуальної програми реабілітації позивачем.

Представник позивача надав відповідь на відзив у якій просив відмовити в задоволенні клопотань.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК первинно втрати професійної працездатності внаслідок виробничої травми.

Відповідно до ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Стаття 19 ЦПК України передбачає, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необгрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Дана справа є справою незначної складності, а ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В цій справі відсутні підстави для виклику і допиту свідків, проведення експертиз, залучення значної кількості учасників, вирішення цієї справи не пов`язано з вирішенням інших справ, в даній категорії справ наявна усталена судова практика, сторони подали всі необхідні докази. Для позивача є пріоритетним швидке вирішення справи, оскільки питання про грошову компенсацію за спричинену моральну шкоду є надзвичайно актуальним та невідкладним. Дана справа не відноситься до категорії справ, які відповідно до положень ст. 274 ЦПК України слід обов`язково розглядати за правилами загального позовного провадження, у зв`язку з чим суд при відкритті провадження у справі дійшов обґрунтованого висновку про її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Як передбачено частиною 1 статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Позивачем не додано до позовної заяви довідки МСЕК про первинне встановлення йому втрати професійної працездатності.

Право на компенсацію моральної шкоди виникає у особи з дня встановлення йому стійкої втрати працездатності вперше висновком медико-соціальної експертної комісії, як визначено у постанові Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 11 травня 2016 року у справі № 6-3149цс15.

Таким чином безпосереднім доказом факту спричинення працівнику ушкодження здоров`я, що виражається у стійкій втраті ним працездатності чи встановленні групи інвалідності, є саме первинний висновок медико-соціальної експертної комісії, який і встановлює розмір втрати працездатності у зв`язку із професійним захворюванням, та який суд приймає до уваги під час визначення розміру спричиненої працівнику моральної шкоди.

Приймаючи до уваги заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи докази, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, тому для з`ясування обставин справи, повного та всебічного розгляду справи необхідно задовольнити клопотання представника відповідача про витребування доказів частково, а саме в частині документів, які мають доказове значення для справи, а саме необхідно витребувати копії первинного акту огляду позивача у МСЕК та довідки про первинне встановлення йому втрати професійної працездатності.

Керуючись статтями 81, 83, 84, 274, 279 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання - задовольнити частково.

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати суду наступні докази:

-завірену належним чином копію первинного акту огляду позивача у МСЕК та довідки про первинне встановлення йому втрати професійної працездатності.

В задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.

Ухвалу направити для виконання.

Встановити строк подання доказів протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: В. О. Головін