Справа № 2035/5629/2012
№ провадження 2-во/646/58/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.24 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді Барабанової В.В.,

за участю секретаря судового засідання Ільченко В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки (доповнення) у рішенні суду від 24.07.2012 у справі №2035/5629/2012 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

встановив:

Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.07.2012 у справі №2035/5629/2012 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволено.

Шлюб між ОСОБА_2 (до шлюбу ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Мечніково, Дворічанського району, Харківської області та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харкова, зареєстрований 06 травня 2006 року в відділі реєстрації актів цивільного стану Червонозаводського районного управління юстиції м. Харкова, актовий запис №118, розірвано.

22 травня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки (доповнення) у рішенні суду від 24.07.2012 у справі №2035/5629/2012 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, в якій заявниця просила доповнити рішення суду від 24.07.2012 визначенням місця проживання дитини. В обґрунтування заяви зазначила, що суд встановив, що після розірвання шлюбу, донька, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 залишиться проживати з позивачкою, але у вирішенні суду цього не зазначено.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Згідно із частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.07.2012 у справі № 2035/5629/2012 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволено.

Шлюб між ОСОБА_2 (до шлюбу ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Мечніково, Дворічанського району Харківської області, та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харкова, зареєстрований 06 травня 2006 року в відділі реєстрації актів цивільного стану Червонозаводського районного управління юстиції м. Харкова, актовий запис №118, розірвано.

Під час розгляду вказаної справи судом встановлено, що 06 травня 2006 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , після реєстрації шлюбу дружина взяла прізвище ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_1 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Червонозаводського районного управління юстиції м. Харкова 06 травня 2006 року.

Сторони від шлюбу мають доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим Токарівською сільською радою Дворічанського району Харківської області.

В судовому засіданні встановлено, що причиною розірвання шлюбу стали несумісність характерів, різні погляди на життя, постійні сварки, сторони з травня 2012 року мешкають окремо, шлюбних відносин не підтримують, спільне господарство не ведуть, та не мають бажання зберегти сім`ю.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного суду, викладеної в постанові від 23 березня 2023 року у справі № 990/106/22, у розумінні процесуального закону описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважаються опискою помилки, які не викривляють зміст, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Так, заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.07.2012 у справі № 2035/5629/2012 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволено. Дане рішення суду набрало законної сили, оскільки сторонами у справі не оскаржувалося. Зі змісту рішення вбачається, що описок та арифметичних помилок в ньому не міститься і заявниця ОСОБА_2 у своїй заяві фактично просить дописати рішення, визначивши в ньому місце проживання дитини, та при цьому помилково посилається на частину рішення, в якій викладена позиція позивача, а не факти, що встановлені судом.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 754/5790/20 від 07 грудня 2021 року, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи, що судом не допущено механічних (мимовільних, випадкових) граматичних помилок в рішенні (помилок у правописі, у розділових знаках, одрук тощо), а заявник фактично просить доповнити судове рішення, визначивши в ньому місце проживання дитини, що не може вважатися опискою в розумінні ч. 1 ст. 269 ЦПК України, у зв`язку із чим відсутні підстави для задоволення заяви про виправлення описки у рішенні суду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки (доповнення) у рішенні суду від 24.07.2012 у справі № 2035/5629/2012 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В.В. Барабанова