Справа №:755/5998/16-ц
Провадження №: 2/755/1008/24
У Х В А Л А

"30" травня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді, що подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , яка є також правонаступником правонаступника позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Десята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_7 про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва, головуючий суддя Катющенко В.П., перебуває вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявив відвід головуючому судді Катющенко В.П. від розгляду цієї справи. Відвід мотивований тим, цівільне процесуальне законодавство визначає принцип диспозитивності, за яким кожна сторона має право використовувати свої права та інтереси на власний розсуд. Сторона позивача в даній справі вважає за необхідне щоб суд вирішив питання щодо встановлення обставин, які мають значення для справи, а саме стану здоров`я. Раніше було вирішено питання щодо призначення у справі психіатричної експертизи, винесена ухвала, іншої ухвали якою б було відмовлено у задоволенні клопотання не має, однак суд не наводить жодних аргументів щодо цього. Крім того, на минуле судове засідання ні позивачка, ні її представник повідомлені не були. Не відомо, що відбувалося у минулому судовому засіданні, які клопотання розглядалися, при цьому права позивача бути ознайомленою із перебігом судового розгляду порушені. Позивач обмежена подавати свої заперечення та пояснення. Таким чином, існують інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, що є підставою для відводу головуючого у справі.

Третя особа ОСОБА_6 проти заявленого відводу заперечувала, посилаючись на те, що аргументи для відводу надумані. Вказала, що якби представник позивача ознайомився із матеріалами справи, то був би обізнаний про те, що минуле судове засідання не відбулось. Жодної процедури судом порушено не було. Жодного судового засідання без позивача проведено не було. Даним складом суду, і минулим складом суду надавались позивачу можливості спалити експертизу та провести її, а відповідачі 9 років чекали. Суд справедливо, відповідно до закону здійснював свої обов`язки.

Суд, вислухавши думки учасників процесу, вивчивши підстави та мотиви заявленого відводу, вивчивши матеріали справи, приходить наступного.

За вимог п. 2 ч. 3 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід судді надійшла до суду у судовому засіданні, себто пізніше, ніж за три робочі дні до засідання, відтак така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді та питання про відвід вирішується головуючим суддею у даній справі.

Відповідно до ст. 36 Цивільного процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до положень ч. 2, ч. 3 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Перевіривши наведені представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підстави для відводу головуючого у справі, суд приходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки із заяви про відвід судді не вбачається будь-яких підстав для відводу, визначних ст. 36-37 ЦПК України, а також - процесуальних порушень в діях судді Катющенко В.П.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10.12.2009 у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Таким чином, усі дії головуючого під час розгляду даної справи, в повній мірі відповідають завданням та засадам цивільного судочинства, спрямовані на забезпечення захисту прав усіх учасників справи, в тому числі позивача.

За вказаних обставин, перевіривши наведені представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підстави для відводу головуючого у справі, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, у зв`язку з чим у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Катющенко В.П., слід відмовити.

Суд звертає увагу учасників справи на їх право, у разі незгоди із процесуальними рішеннями судді, оскаржити їх в апеляційному порядку у відповідності до ст.ст. 353-354 Цивільного процесуального кодексу України.

При цьому, суд звертає увагу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на неприпустимість зловживання процесуальними правами та на можливі наслідки у разі визнання зловживанням процесуальними правами дій, що суперечать завданню цивільного судочинства, які визначені в ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 258, 260, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Катющенко В.П. необґрунтованою.

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Катющенко В.П., що подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , яка є також правонаступником правонаступника позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Десята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_7 про визнання заповіту недійсним - відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 04.06.2024.

Суддя: