ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8525/24
провадження № 2/753/6015/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Мицик Ю.С.,

за участі секретаря судового засідання Власенка Д.А.,

сторони у справі не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

В квітні 2024 року від ОСОБА_1 (далі - позивач) до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що з 18 листопада 2018 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. Під час перебування в шлюбі у позивачки та відповідача народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружні відносини між сторонами припинені. Сторони не ведуть спільне господарство, у позивачки відсутні спільні інтереси з чоловіком, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Позивачка зазначає, що з відповідачем шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29 квітня 2024 року для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С. Фактично справу було передано судді 30 квітня 2024 року.

Ухвалою від 09 травня 2024 року суд відкрив провадження у справі та постановив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце проведення розгляду справи були повідомленні належним чином.

04 червня 2024 року від відповідача на електронну адресу до суду надійшла заява, в якій він позовні вимоги визнав, не заперечував щодо їх задоволення.

Позивачка про причини своєї неявки суд не повідомила, із заявами та клопотаннями до суду не зверталась.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 неявка будь-якого учасника справи з умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Оскільки позивачка про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, оскільки її неявка не перешкоджає вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про можливість проведення розгляду справи та ухвалення судового рішення за її відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 18 листопада 2018 року Подільським районним у місті Києві відділ державної реєстрації актіві цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1270 (а.с. № 7).

Під час перебування в шлюбі у подружжя народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження видане 14 березня 2023 року Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві центрального міжрегіонального управління, актовий запис № 406 (а.с. №8).

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Як передбачено частиною першою статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини другої статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам спільної дитини, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною другою статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спільне життя сторін не склалося, шлюбні відносини між сторонами та ведення спільного господарства припинені і на цей час шлюб існує лише формально.

Суд дійшов висновку, що примирення сторін неможливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, отже, наявні підстави для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Відповідно до ст. 141, 142 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивачки 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, та повертає позивачці 50 відсотків судового збору з державного бюджету.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 21, 24, 110-112 СК України, ст.ст. 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 18 листопада 2018 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №1270.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 605,60 грн.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету частину судового збору, що становить 605,60 грн, сплаченого згідно з квитанцією №7539-7198-8909-7981 від 25 квітня 2024 року (відповідно до виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету ідентифікатор документа в казначействі: 647832986).

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, код РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.С. Мицик