Справа № 456/1761/24
Провадження № 2/456/731/2024
УХВАЛА

про призначення судової психологічної експертизи

11 червня 2024 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Марущак У.Т.

з участю представника позивача ОСОБА_1

представників відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_5 до Львівської обласної прокуратури, Стрийської окружної прокуратури Львівської області, Головного управління Національної поліції у Львівській області, Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Державної казначейської служби України про компенсацію моральної шкоди, спричиненої неефективним досудовим розслідуванням та надмірною його тривалістю, клопотання представника позивача про призначення судової психологічної експертизи ,

в с т а н о в и в:

В провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області перебуває справа за позовом ОСОБА_5 до Львівської обласної прокуратури, Стрийської окружної прокуратури Львівської області, Головного управління Національної поліції у Львівській області, Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Державної казначейської служби України про компенсацію моральної шкоди, спричиненої неефективним досудовим розслідуванням та надмірною його тривалістю.

13.05.2024 на адресу суду представником позивача подано клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи, в обґрунтування якого представник зазначає про те, що спір виник з приводу відшкодування моральної шкоди, а також те, що для вирішення питання, чи позивачу заподіяно страждання (моральну шкоду), а також який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право (в даному випадку у сфері психології). З`ясування даних обставин має важливе значення для правильного вирішення справи, а також зважаючи на те, що в даному випадку необхідне застосування спеціальних знань для вирішення одного спільного завдання, клопотання є обґрунтованим та вказує на необхідність призначення у зазначеній справі судової психологічної експертизи. Позивач бере на себе зобов`язання щодо оплати проведення експертизи. Висновок психологічної експертизи може слугувати для судді орієнтиром у пізнанні глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, інших обставин, які мають істотне значення, зокрема й можливого грошового еквівалента таких страждань - Постанова ВП ВС від 09.11.2022 у справі № 372/1652/18.

В судовому засіданні представник позивача клопотання підтримала та навела мотиви, аналогічні викладеним в клопотанні.

28.05.2024 представниками Львівської обласної прокуратури та Стрийської окружної прокуратури подано письмове заперечення на клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи, в обгрунтування якого зазначено про те, що ставлячи перед експертом зазначені у клопотанні питання, адвокатом не наведено належного обґрунтування необхідності та об`єктивної неможливості вирішення справи без спеціальних знань і сфері іншій ніж право, без яких неможливо встановити відповідні обставини справи, які мають значення для ухвалення об`єктивного рішення по суті заявлених вимог. Крім того, позивач не був позбавлений можливості провести експертизу за його власним замовленням в порядку ст. 106 ЦПК України. Проте, позивач наданим йому процесуальним Законом правом не скористався, також беручи до уваги відсутність у клопотанні про призначення судово- психологічної експертизи належного обґрунтування необхідності та об`єктивної неможливості вирішення справи без спеціальних знань у сфері іншій ніж право, відсутність вихідних даних для експерта, задоволення такого клопотання призведе до штучного затягування процесу, при цьому як наголошує ЄСПЛ: право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п. п. 52, 53, 57 та ін.). Крім того, посилання представника позивача на постанову КСЦ ВС від від 25.08.2020 у справі №357/14357/17 як на правову практику, в даному випадку не є релевантною, оскільки у вказаній постанові зазначено: «…ОСОБА_1 понад десять років перебувала під слідством, в ході якого до неї застосовувались запобіжні заходи у виді тримання під вартою - 3 місяці, підписка про невиїзд та здійснювались інші слідчі дії. Випадково у квітні 2017 року вона дізналась, що у 2012 році кримінальні провадження щодо неї закриті за відсутністю складу злочину. У позові ОСОБА_1 зазначала, що за час перебування під слідством вона втратила душевний спокій, нервувала, мала постійний дискомфорт, порушила звичайний для неї уклад життя та нормальні життєві зв`язки...». Із змісту вказаної постанови вбачається, що позивач по справі №357/14357/17 у кримінальному провадженні перебувала у зовсім іншому статусі підозрюваної, відносно неї застосовувались запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, вчинялись слідчі дії, однак в подальшому вона дізналась, що ще у 2012 році кримінальні провадження щодо неї закриті за відсутністю складу злочину, що і стало підставою для відшкодування моральної шкоди у зв`язку з незаконним притягненням до кримінальної відповідальності. У випадку позивача, ОСОБА_5 визнаний потерпілим у кримінальному провадженні №0001097 за ч.3 ст. 190 КК України, останній був неодноразово допитаний в статусі потерпілого з приводу позики 15000 доларів США ОСОБА_6 за розпискою. Крім того, допитаний в статусі свідка ОСОБА_6 не заперечив факту позики коштів та пояснив, що за наявності грошових коштів, поверне їх ОСОБА_5 . Шляхом моніторингу Єдиного реєстру судових рішень встановлено, що з 22.08.2023 у провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області перебувала справа №456/4123/23 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за договором позики та трьох процентів річних від простроченої суми боргу. Предметом позову є повернення грошових коштів в розмірі 15000 доларів США, які 22.01.2018 ОСОБА_6 позичив у ОСОБА_5 , що підтверджується розпискою від 22.01.2018. 06.11.2023 судом ухвалено рішення про задоволення позову, яке набрало законної сили 18.12.2023. У вказаному рішенні судом встановлено той факт, що спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_6 своїх зобов`язань за договором позики, підтверджених розпискою від 22.01.2018, тобто в даному випадку мають місце цивільно-правові відносини. А, отже, за весь час досудового розслідування ОСОБА_5 було відомо, чи мало бути відомо, що спір підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства і не вчинення ним з невідомих причин дій щодо пред`явлення позову для стягнення боргу, зважаючи, що право на пред`явлення такого виникло ще до реєстрації кримінального провадження, спростовує його доводи щодо заподіяння йому моральної шкоди саме внаслідок тривалого досудового розслідування вказаного кримінального провадження. Таким чином, усі доводи ОСОБА_5 про вчинення щодо нього кримінального правопорушення зводяться до неналежного виконання договірних зобов`язань згідно з договором позики грошових коштів, а саме неповерненням позичених коштів. Враховуючи предмет спору, даний вид експертизи у справі не відноситься до тих, які у обов`язковому порядку призначаються судом. Враховуючи обставини справи, суд зможе встановити та вирішити самостійно і прийняти законне рішення без призначення судово-психологічної експертизи. Питання щодо завдання та розміру моральної шкоди є суб`єктивно-оціночними. Призначення такого виду експертизи згідно закону не є обов`язковим.

В судовому засіданні прокурори ОСОБА_2 , ОСОБА_3 клопотання підтримали та навели мотиви, аналогічні викладеним у письмовому запереченні.

В судовому засіданні представник відповідача - Головного управління Національної поліції у Львівській області клопотання заперечила та вказала, що таке спрямоване на безпідставне затягування розгляду справи.

Інші учасники, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Суд заслухавши думку учасників, оглянувши матеріали справи, приходить до висновку, що клопотання представника позивача про призначення по справі судової психологічної експертизи слід задоволити, виходячи з такого.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дульський проти України» від 01 червня 2006 року прописано, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

В силу ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

У відповідності до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом положень ч. 5 вищевказаної статті суд не може перешкоджати учасникам справи у поданні доказів і зобов`язаний сприяти у поданні (забезпеченні) відповідних доказів, якщо їх подання є утрудненим або неможливим.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до приписів ст. 102 ЦПК висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

В силу ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.ч. 4-6 ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

В порядку визначеному ч.ч. 1-3 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

Згідно з ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу (п. 3 ч. 1 ст. 260 ЦПК України).

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-ХІІ та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (далі Інструкція).

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п.6.1 Інструкції об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки (п.6.3. Інструкції ).

В порядку п.6.4. Інструкції основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань визначений у п.6.6. Інструкції серед яких, зокрема визначено:

Які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа?

Чи є у підекспертної особи зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин (зазначити обставини: безпідставне обвинувачення, незаконне позбавлення волі, наклеп, образа, заподіяння шкоди її громадським інтересам тощо)?

Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? Якщо так, то чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)?

Чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? Якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Чи здатна підекспертна особа з урахуванням її емоційного стану, індивідуально-психологічних особливостей та рівня розумового розвитку правильно сприймати обставини, що мають значення у справі, і давати про них відповідні показання?

Відповідно до особливостей конкретних обставин справи вирішувані психологічною експертизою питання у разі потреби узгоджуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), при консультуванні з експертом з метою їх компонування у доцільні для справи блоки.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, висновки експертизи надаються для підтвердження обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.

Предметом спору у цій справі є відшкодування моральної шкоди заподіяної позивачу неефективним досудовим розслідуванням та надмірною його тривалістю.

Проведення судової психологічної експертизи у справах про відшкодування моральної шкоди передбачено Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, а отже для з`ясування обставин наявності такої шкоди може бути призначена експертиза і ці питання є такими, що потребують спеціальних знань. У разі встановлення конкретної особи, яка завдана моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди (її розмір) та причинний зв`язкою; б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини.

Таким чином, оскільки розмір моральної шкоди входить до предмету доказування, а в порядку проведення психологічної експертизи експерт може визначити розмір грошової компенсації за завдані страждання (моральну шкоду), тому призначення експертизи є обґрунтованим у цій справі.

Доводи відповідачів про те, що дійсної потреби у призначенні судової психологічної експертизи у справі немає на правильність висновків суду щодо призначення у справі експертизи, не впдиваючть, враховуючи наступне.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Предметом доказування в межах даної цивільної справи є обставини, пов`язані з наявністю/відсутністю факту спричинення ОСОБА_5 моральної шкоди, завданої неефективним досудовим розслідуванням та надмірною його тривалістю та розміру можливої грошової компенсації для відшкодування такої шкоди, що є оціночним поняттям, але їх детальне дослідження можливе лише шляхом вирішення питань, які потребують спеціальних знань в області психології, що у свою чергу сприятиме повноті, всебічності та об`єктивності вирішення спору.

В контексті обставин даної справи суд, використовуючи процесуальні механізми не заборонені законом та з метою правильного й всебічного встановлення обставин справи приходить до висновку про задоволення клопотання сторони позивача та призначає в справі судову психологічну експертизу з врахуванням предмету спору та обставин справи.

Необхідно звернути увагу на те, що висновок експерта є доказом в цивільному процесі, але такий не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Суд, постановляючи ухвалу про призначення у справі судової психологічної експертизи, виходить із того, що відомості, які позивач прагне з`ясувати в результаті проведення судової психологічної експертизи відносяться до предмета доказування та мають значення для правильного вирішення спору. Суд ставить на вирішення експерта питання запропоновані представником позивача. Також суд враховує, що проведення експертизи потребує значного часу, а тому зупиняє провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 251, 258, 353 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача про призначення по справі судової психологічної експертизи задоволити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_5 до Львівської обласної прокуратури, Стрийської окружної прокуратури Львівської області, Головного управління Національної поліції у Львівській області, Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Державної казначейської служби України про компенсацію моральної шкоди, спричиненої неефективним досудовим розслідуванням та надмірною його тривалістю судову психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, адреса: 29013, Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Володимирська, 109.

На вирішення експертів поставити питання:

1. Чи є події (ситуація) у періоді з вересня 2019 по теперішній час, пов`язані із веденням досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001097 за заявою ОСОБА_5 від 09.09.2019 за правовою кваліфікацією ч.3 ст. 190 КК України психотравмувальні для Позивача ОСОБА_5 ?

2. Чи завдані (спричинені) ОСОБА_5 душевні стражданню (моральна шкода) за наслідками дій (рішень), в тому числі бездіяльності у періоді з вересня 2019 по теперішній час, органами досудового розслідування та органами прокуратури під час ведення досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001097 з врахуванням викладених обставин справи №456/1761/24?

3. У чому проявляються душевні страждання (моральна шкода) завдані (спричинені) ОСОБА_5 за наслідками дій (рішень), в тому числі бездіяльності, у періоді з вересня 2019 року по теперішній час, органами досудового розслідування та органами прокуратури під час ведення досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001097 з врахуванням викладених обставин справи №456/1761/24?

4. Чи завдані (спричинені) ОСОБА_5 душевні страждання (моральна шкода), у періоді з вересня 2019 по теперішній час, як наслідок надмірної тривалості досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001097 з врахуванням обставин його віку та стану здоров`я?

5. У чому проявляються душевні страждання (моральна шкода) завдана (спричинена) ОСОБА_5 , у періоді з вересня 2019 по теперішній час, як наслідок надмірної тривалості досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001097 з врахуванням обставин його віку та стану здоров`я?

6. Якщо ОСОБА_5 завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Зобов`язати сторони за необхідності надати експертам документи, необхідні для проведення експертизи.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

В розпорядження експертів направити матеріали цивільної справи №456/1761/24, провадження №2/456/731/24.

Витрати за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ).

Роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі: - у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 14.06.2024

Головуючий суддя В.Л.Бучківська