Справа № 761/4514/24
Провадження № 2/761/5509/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сіромашенко Н.В.,

при секретарі Дем`янчук С.Р.,

за участі представника позивача Москаленка С.І. ,

представника відповідача Яценко Ю.М. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської державної адміністрації про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2024 позивачка, інтереси якої представлені адвокатом Москаленко С.І., звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, в якому з урахуванням заяви про зміну позовних вимог просила стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі 644 830,03 грн. та моральну шкоду в розмірі 25 000,00 грн..

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 28.10.2023 у подвір`ї будинку за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок падіння дерева було пошкоджено транспортний засіб «SAAB», д.н.з. НОМЕР_1 , який належить позивачці на праві приватної власності. 30.10.2023 позивачка звернулась до Голосіївського УП м. Києва з відповідною заявою з метою фіксації даної події та притягнення відповідальних осіб до відповідальності. Згідно Висновку щодо вартості матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 429/11-23 від 20.11.2023, вартість відновлювального ремонту становить 640 330,03 грн.. Зазначає, що факт падіння дерева на належний позивачці автомобіль та завдання в зв`язку з цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються відповідю Голосіївського УП м.Києва від 30.10.2023, фотографіями, висновком щодо вартсоті матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 429/11-23 від 20.11.2023. Вказує, що позивачка намагалась з`ясувати хто є балансоутримувачем, але сам факт відповідальності за заподіяну шкоду відповідач заперечує. Згідно листа-відповіді Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації вбачається, що інформація хто є балансоутримувачем зелених насаджень (дерева) в т.ч. і біля житлового на АДРЕСА_1 відсутня. Вважає, що протиправною бездіяльністю відповідача, яка виразилась у неорганізації благоустрою території земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , нездійсненні контролю за станом благоустрою, неорганізація та незабезпечення організації роботи території призвели до завдання позивачу матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2024 вищевказана справа надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12.02.2024 відкрито провадження у вказаній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У квітні 2024 року представником відповідача були подані пояснення на позовну зяаву, в яких сторона відповідача просила відмовити у задоволенні позову посиаючись на те, що згідно інформаційно-аналітичної системи управління житловим фондом Департаменту житлово-комунальної інфраструктури, Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), обслуговуючою та балансовою організацією за адресою: м. Київ, Голосіївський пр., 98/2 є керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва. Крім того, позивачем не було надано належних доказів, що дерево, яке впало на автомобіль позивача було аварійним, зокрема відсутні докази про звернення громадян, представників підприємств до встановлених законом установ про факт наявного аварійного дерева, відсутня схема місця події та розташування дерева. Вказує, що у висновку щодо вартості матеріального збитку від 20.11.2023 № 429/11-23, на який посилається позивачка, не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду .

В судовому засіданні представник позивачки позов підтримав, просив задовольнити, надав пояснення аналогічні викладеним в позові.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечила проти позову, просила відмовити в його задоволенні з підстав недоведеності та необґрунтованості.

Суд, заслухавши пояснення сторін, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Як вбачається із повідомлення Єдиного обліку № 43307 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію, до Голосіївського правління поліції ГУНП у м. Києві надійшла заява гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживання про те, що 28.10.2023 за адресою: м. Київ, пр. Голосіївський внаслідок падіння дерева було пошкоджено авто Саб, д.н.з. НОМЕР_2

За інформацією Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації за на адресу адвоката Москаленка С. вбачається, зелені насадження (дерева), в тому числі і житлового будинку на АДРЕСА_1 , не перебувають на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва».

Відповідно до Висновку щодо вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 429/11-23 20.11.2023, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «SAAB», д.н.з. НОМЕР_1 , становить 124 667,90 грн., вартість відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу «SAAB», д.н.з. НОМЕР_1 , без застосування фізичного зносу вузлів і деталей, на момент проведення дослідження становить 640 330,03 грн..

Відповідно до частини п`ятої статті 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону.

Згідно пункту 3.1.4. Правил благоустрою міста Києва, прийнятих рішенням Київської міської ради № 1051/1051 від 25.12.2008 р., утримання та благоустрій територій, підприємств, установ, організацій та присадибних ділянок громадян, прибудинкових територій багатоквартирних та малоповерхових житлових будинків, належних до них будівель та споруд проводиться власником або балансоутримувачем цього будинку, або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачами укладені відповідні договори на утримання та благоустрій прибудинкових територій.

Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України (далі - Правила), затверджені наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 105 від 10.04.2006 р., зареєстровані в Міністерстві юстиції України 27.07.2006 р. за № 880/12754, визначають правові та організаційні засади озеленення населених пунктів, спрямовані на забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини.

Правилами визначено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства (абзац 1 пункту 2.1. розділу 2 Правил).

Відповідно до пункту 3.1. розділу 3 Правил до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів, зокрема, належать зелені насадження прибудинкової території.

Згідно пункту 5.2. розділу 5 Правил балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта.

Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів (пункт 5.5. розділу 5 Правил).

Згідно частини першої, пункту 8 частини другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За змістом частини другої статті 1166 ЦК України у справах про завдання шкоди діє презумпція вини відповідача, тобто позивач має надати суду лише докази наявності шкоди, а докази спростування своєї вини має надати відповідач.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 22.05.2018 у справі № 915/1015/16 у спірних деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Отже, позивач повинен довести не тільки протиправність поведінки відповідачів, а й наявність самої шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідачів та заподіяною шкодою.

При цьому, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини (роз`яснення, викладені у абзаці 1 пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»).

Матеріали справи не містять доказів вини (дії чи бездіяльності) відповідача, невідповідність його поведінки вимогам, наведеним в актах відповідного законодавства щодо благоустрою та утримання зелених насаджень.

Суд вбачає, що до позовної заяви не додано схеми місця події та розташування дерева, внаслідок падіння якого було пошкоджено транспортний засіб позивача, позивачем не надано жодного доказу підтвердження настання події, внаслідок якої їй було спричинено матеріальну шкоду, часу, коли сталося падіння дерева, будь-яких документальних доказів не надано, факт падіння дерева, порушення благоустрою не зафіксовано і не підтверджено належними доказами. Із наявних в матеріалах справи фото з місця події не можливо встановити, де саме відбулося пошкодження автомобіля ОСОБА_3 внаслідок падіння дерева, місця стоянки її автомобіля.

Суд вбачає, що не доведено факту падіння дерева за адресою: АДРЕСА_1 , отже не можливо ідентифікувати будинок, де сталася подія, через відсутність доказів місця події неможливо встановити, що було безпосередньою причиною події: стан дерева, погодні умови чи необережність самого позивача.

Керуючись статтями 11, 16, 22, 23, 1166, 1167, 1187 ЦК України, статтями 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до Київської міської державної адміністрації про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна, залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

.

Суддя: Н.В. Сіромашенко