Справа № 147/468/24
Провадження № 2/147/194/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
07 червня 2024 року смт Тростянець
Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:
головуючого судді Борейко О. Г.,
із секретарем Прокопенко В. М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
26 березня 2024 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Верхівка, Гайсинського району Вінницької області.
Ухвалою суду від 27 березня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Відзив на позовну заяву не надходив.
Ухвалою суду від 09 травня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Ткач І. І. в судове засідання не з`явилися. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та її представника за наявними у справі матеріалами. Не заперечує проти заочного розгляду справи судом. Повністю підтримує заявлені позовні вимоги та просить задовольнити їх із підстав зазначених в позові.
Відповідач Ободівська сільська рада Гайсинського району Вінницької області у судові засідання 30 травня 2024 року та 07 червня 2024 року свого уповноваженого представника не направили, про дату, час та місце судового засідання повідомлені в порядку передбаченому ЦПК України. Заяв чи клопотань про відкладення підготовчого засідання, або іншого змісту від відповідача не надходило.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється
Суд, вивчивши матеріали справи, встановивши причину неявки, належним чином повідомленої Ободівської сільської ради про час і місце судового засідання, неповажною, відсутність відзиву відповідача, а також відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, дійшов висновку про можливість проведення заочного розгляду справи без фіксування судового процесу за допомого звукозаписувального технічного засобу.
Таким чином, спадкоємцем за заповітом до майна померлої є позивач.
Відповідно до довідки Верхівського старостинського округу Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області №84 від 12.02.2024, встановлено, що ОСОБА_2 , 1939 року народження померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить запис у погосподарській книзі (а.с. 11).
З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №76283438 від 20.03.2024 сформованої приватним нотаріусом Хмель Н. О. встановлено, що інформація про наявність спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відсутня (а.с. 13-14).
Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.02.2024№34/02-31, представнику спадкоємця ОСОБА_1 відмовлено у поданні заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк особисто не подала та на момент смерті спадкодавця за однією адресою з ним не була зареєстрована та не проживала, а отже пропустила строкдля прийняття спадщини (а.с. 12).
Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Під час розгляду цих справ потрібно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Суд враховуючи, що позивач не знала про існування заповіту, з огляду на наявність волевиявлення спадкодавця на її користь, відсутність заперечень відповідача, вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити позивачу строк у три місяці, який достатній для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.
Керуючись статтями 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України,
Позов ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКПП - НОМЕР_1 ), додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Верхівка, Гайсинського району Вінницької області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно із вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про учасників справи:
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;
Повний текст рішення суду складено 11 червня 2024 року.
Суддя О. Г. Борейко