Справа № 638/146/24
Провадження № 2/638/50/24
04 червня 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого Аркатової К.В.,
за участі секретаря судового засідання Шевченко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , до ОСОБА_6 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
Позовні вимоги обґрунтовані наступним чином.
ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 05 грудня 2013 року, зареєстрований в реєстрі за № 5042, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний № 13998690 від 05 грудня 2013 року.
У квартирі АДРЕСА_2 зареєстрована та постійно понад 20 років проживає ОСОБА_3 , яка є бабусею власниці квартири ОСОБА_1 та матір`ю законного представника ОСОБА_2 .
Також, у великій кімнаті вказаної вище квартири АДРЕСА_2 з початку повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну 24 лютого 2022 року спільно проживають однією сім`єю ОСОБА_2 , яка є матір`ю власниці квартири ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , який є батьком власниці квартири, чоловік ОСОБА_2 , та їх малолітні діти: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
06 січня 2023 року сталося протікання гарячої води із квартири АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_6 (відповідачу), відповідно до інформації, яка перебуває у публічному доступі, а саме: Реєстру речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер майна: 9804205), до розташованої поверхом нижче квартири АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 .
Позивачі вказують, що у квартирі АДРЕСА_2 станом на теперішній час складно проживати в одній із кімнат через пошкодження ремонту та внутрішнього оздоблення.
З приводу вказаного вище питання позивачі звернулися до відповідача (власниці квартири АДРЕСА_4 ), проте, відповіді не отримали, відшкодування збитків позивачі від відповідача не одержали.
09 січня 2023 року, на вимогу зареєстрованої особи ОСОБА_3 , комісією у складі: інженера дільниці №4 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_8 , майстра дільниці № 4 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_9 та слюсаря 4 теплового району КП «ХТМ» ОСОБА_10 складено акт обстеження квартири АДРЕСА_1 , по зверненню мешканця квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 з метою встановлення факту та причини залиття квартири АДРЕСА_2 .
При обстеженні встановлена несправність внутрішньо квартирної розводки системи центрального опалення в квартирі АДРЕСА_4 , яка належить відповідачу, що призвело до протікання гарячої води з системи опалення та залиття квартири АДРЕСА_2 . Внаслідок цього виникли пошкодження у квартирі АДРЕСА_2 : у великій житловій кімнаті на стелі є сліди залиття площею 18 кв. м. та залив підлоги на площі до 9 кв. м., здуття паркету на площі до 9 кв. м.
Вимоги про стягнення моральної шкоди позивачі обґрунтовують наступним.
Згідно з частинами першою, другою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Згідно із частинами першою-другою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю. Відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Розмір такої шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.
Ухвалою суду від 10 січня 2024 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 25 березня цивільну справу призначено до судового розгляду по суті.
Позивачі через канцелярію суду подали заяви про розгляд справи без їх участі, вказавши, що позовні вимоги підтримують, просять задовольнити в повному обсязі. Законний представник малолітніх ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ОСОБА_2 подала через канцелярію суду аналогічну заяву в інтересах дітей.
Відповідач до суду не прибула, причини неявки суду не повідомила, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена своєчасно та належним чином, відзиву, у порядку статті 178 ЦПК України, не надала.
Питання про заочний розгляд справи вирішено окремою ухвалою суду.
Технічна фіксація судового розгляду не здійснювалася на підставі статті 247 ЦПК України.
Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, дійшов наступних висновків.
Малолітня ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 05 грудня 2013 року, зареєстрований в реєстрі за № 5042, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний № 13998690 від 05 грудня 2013 року.
У квартирі АДРЕСА_2 зареєстрована та постійно понад 20 років проживає ОСОБА_3 , яка є бабусею власниці квартири ОСОБА_1 та матір`ю законного представника ОСОБА_2 .
Також, у великій кімнаті вказаної вище квартири з початку повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну 24 лютого 2022 року спільно проживають однією сім`єю ОСОБА_2 , яка є матір`ю власниці квартири ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , який є батьком власниці квартири, чоловік ОСОБА_2 , та їх малолітні діти: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На підтвердження вказаного вище, суд посилається в матеріалах справи довідку про зареєстрованих у житловому приміщенні.
06 січня 2023 року сталося протікання гарячої води із квартири АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_6 (відповідачу), відповідно до інформації, яка перебуває у публічному доступі, а саме: Реєстру речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер майна: 9804205), до розташованої поверхом нижче квартири АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 .
Судом взято до відома позицію позивачів, що у квартирі АДРЕСА_1 станом на теперішній час складно проживати в одній із кімнат через пошкодження ремонту та внутрішнього оздоблення.
З приводу вказаного вище питання позивачі звернулися до відповідача (власниці квартири АДРЕСА_4 ), проте, відповіді не отримали, відшкодування збитків позивачі від відповідача не одержали.
09 січня 2023 року, на вимогу зареєстрованої особи ОСОБА_3 , комісією у складі: інженера дільниці №4 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_8 , майстра дільниці № 4 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_9 та слюсаря 4 теплового району КП «ХТМ» ОСОБА_10 складено акт обстеження квартири АДРЕСА_1 , по зверненню мешканця квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 з метою встановлення факту та причини залиття квартири АДРЕСА_2 .
При обстеженні встановлена несправність внутрішньо квартирної розводки системи центрального опалення в квартирі АДРЕСА_4 , яка належить відповідачу, що призвело до протікання гарячої води з системи опалення та залиття квартири АДРЕСА_2 . Внаслідок цього виникли пошкодження у квартирі АДРЕСА_2 : у великій житловій кімнаті на стелі є сліди залиття площею 18 кв. м. та залив підлоги на площі до 9 кв. м., здуття паркету на площі до 9 кв. м.
Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, Відшкодовується в повному обсязі особою, яка н завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З наданого суду акту обстеження від 09 січня 2023 року вбачається, що протікання гарячої води з квартири АДРЕСА_4 до розташованої поверхом нижче квартири АДРЕСА_2 відбулося внаслідок несправності внутрішньо-квартирної розводки системи центрального опалення у квартирі АДРЕСА_4 , власником якої є відповідач.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує.
Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майна, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
З матеріалів справи вбачається, що квартира АДРЕСА_3 належить на праві приватної власності відповідачу ОСОБА_6 з 11 лютого 2005 року.
За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що позивачам заподіяно матеріальну шкоду у вигляді пошкодження належних їм на праві приватної власності квартир, внаслідок їх залиття з вини відповідача, суд приходить до висновку, що позов про відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а тому вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивачів матеріальну шкоду в повному обсязі.
Також підлягають до стягнення витрати за проведення експертом огляду об`єкта та складання звіту у розмірі 8000 грн.
Щодо вимог про стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне.
Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормою статті 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки (пункт 1 частини другої статті 1167 ЦК України).
Згідно зі ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку з між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
У пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (у тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
У пунктах 5, 9 вищезазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду.
Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями (бездіяльністю). Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами.
При цьому причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди.
При відшкодуванні моральної шкоди необхідно з`ясовувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних страждань, а також в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та чим він при цьому керується.
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.
При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Обґрунтовуючи вказану суму позивачі вказують, що ОСОБА_3 пошкодженням квартири спричинено моральну шкоду, оскільки остання мешкає понад 20 років, робила ремонт, підтримувала у належному стані. Позивач вимушена проводили багато часу в своїй кімнаті (друга маленька кімната є спальнею) з двома онуками, у зв`язку з незадовільним технічним станом великої кімнати, дихати повітрям з пліснявою, що є прямою загрозою здоров`ю позивача. Через стиснути умови життя, необхідність витрачати багато часу на ремонт квартири, спроби вирішити конфлікт із відповідачем мирним шляхом, відмови відповідача врегулювати цей конфлікт та звернення за захистом для поновлення порушених прав змінився її звичайний образ життя. У зв`язку із даними подіями, стресом, хвилюванням, зміною образу життя, у ОСОБА_3 у продовж 2023 року неодноразово ставалися приступи гіпертонії, тривожний розлад, мігрені та безсоння. Під впливом стресу позивач не мата нагоди на спокійне та звичне життя, що також призвело до депресії. Напади мігрені є дуже болючими та нестерпними. Хронічне безсоння, тривога, хвилювання, часті відчуття страху й тривоги дуже небезпечні у віці майже 70 років.
ОСОБА_2 стверджує, що пошкодженням квартири, їй спричинено моральну шкоду, оскільки вона зазнала моральні страждання від пошкодження квартири, у якій вона мешкає з 24 лютого 2022 року. Позивач вимушена спати (ночувати) на дивані разом не тільки з чоловіком, але й з дітьми у зв`язку з тим, що центральна частина кімнати не придатна до життя та нема куди поставити дитячі розкладачки, утруднено користуватися меблями, кімната знаходиться у незадовільному технічному стані, дихати повітрям з пліснявою, що є прямою загрозою здоров`ю ОСОБА_2 . Через стиснути умови життя, необхідність витрачати багато часу на ремонт квартири, спроби вирішити конфлікт із відповідачем мирним шляхом, відмови відповідача врегулювати цей конфлікт та звернення за захистом для поновлення порушених прав змінився її звичайний образ житія. У зв`язку із даними подіями стресом, хвилюванням, зміною образу життя, у Смоленської упродовж 2023 року неодноразово ставалися приступи головного біля напруги та безсоння. Також під впливом стресу відбулося розростання тканин щитовидної залози та 08 березня 2023 року в клініці «Доктор Алекс» поставлено діагноз: «вузловий зоб ЩЗ. Вузол великих розмірів в лівій долі». Під впливом стресу ОСОБА_2 не мала нагоди на спокійне та звичне життя, що й призвело до захворювання. Хронічне безсоння, тривога хвилювання та захворювання щитоподібної залози дуже небезпечні.
З зазначеного позивачами вбачається, що протиправною поведінкою відповідача порушено права позивача та завдано їй в зв`язку з цим душевних та фізичних страждань.
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору.
На підставі викладеного, керуючись до ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 289, 352-355 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , до ОСОБА_6 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_6 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , компенсацію за оплату звіту про оцінку реальних збитків № О-04/11 від 15 листопада 2023 року в розмірі 8000 (вісім тисяч) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , компенсацію за завдану залиттям квартири моральну шкоду в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , компенсацію за завдану залиттям квартири моральну шкоду в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , компенсацію за завдану залиттям квартири моральну шкоду в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , від імені і в інтересах якої діє законний представник мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , компенсацію за завдану залиттям квартири моральну шкоду в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , від імені і в інтересах якої діє законний представник мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , компенсацію за завдану залиттям квартири моральну шкоду в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 04 червня 2024 року.