Справа № 496/405/24
Провадження № 2/496/1294/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року Біляївський районний суд

Одеської області

у складі: головуючого судді Трушиної О.І.

за участю секретаря Стрілець Ж.М.

представника позивача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції)

представника відповідача ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції заяву представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про зміну предмету позову,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «Одеська енергопостачальна компанія» про стягнення заборгованості за договором про купівлю-продаж електричної енергії.

У підготовчому судовому засіданні від представника позивача надійшла заява про зміну предмету позову, яку вона просила прийняти. При цьому пояснила, що в період знаходження справи в суді відповідачем було погашено заборгованість за договорами про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством № 588 від 15.10.2019 року та № 832 від 20.01.2020 року в загальному розмірі 256015,61 грн. Однак у результаті порушення відповідачем умов договорів щодо своєчасної та повної оплати наданих послуг, позивач вважає за необхідне стягнути з відповідача інфляційні витрати, 3 % річних, моральну шкоду шляхом заміни одних позовних вимог на інші без зміни підстав позову.

Представник позивача ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні наполягала на прийнятті заяви про зміну предмету позову. Не погодилася із запереченням представника відповідача на подану заяву, вказала, що підстава позову залишається тією ж, тому, користуючись правами, передбаченими ЦПК України, просила прийняти заяву про зміну підстави позову.

Представник відповідача ТОВ «Одеська енергопостачальна компанія» Жосан Т.Ю. у підготовчому судовому засіданні заперечувала проти прийняття заяви про зміну предмету позову, подала заперечення на вказану заяву. При цьому пояснила, що в обґрунтування заяви позивач посилається на нові норми законодавства та договору, на які не посилалася в первісній позовній заяві. Вважає, що у вказаній заяви викладені обставини свідчать про зміну і предмету, і підстав позову, що є за своєю суттю новим позовом. У прийнятті заяви просила відмовити.

Вислухавши пояснення представників сторін, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про зміну предмету позову і повернення її представнику позивача, виходячи з наступного.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «Одеська енергопостачальна компанія» про стягнення заборгованості за договором про купівлю-продаж електричної енергії.

В позовній заяві позивач просить стягнути з ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» на її користь заборгованість за договорами про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством № 588 від 15.10.2019 року в розмірі 128381,75 грн, та домогосподарством № 832 від 20.01.2020 року в розмірі 127633,86, та судові витрати у розмірі 2560,16 грн.

02.04.2024 року позивачем подана заява про зміну предмету позову, в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача:

- 3 % річних у розмірі 1742,27 грн, інфляційні витрати у розмірі 2374,78 грн за порушення строків оплати за договором про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством №588 від 15.10.2019 р.;

- 3 % річних у в розмірі 1714,26 грн, інфляційні витрати 2334,91 грн.за порушення строків оплати за договором про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством №823 від 20.01.2020 р.;

- моральну шкоду в розмірі 10000 грн (десять тисяч гривень) за несвоєчасне виконання умов договорів про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством №588 від 15.10.2019 р., №823 від 20.01.2020 р.;

- судові витрати, що складаються з розміру сплаченого судового збору в розмірі 2560,16 грн та витрат на правову допомогу в розмірі 10000 грн.

Так, з-поміж іншого позивач просить стягнути з відповідача заподіяну моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн, посилаючись на Закону України «Про захист прав споживачів» та обґрунтовує свої вимоги щодо захисту прав та інтересів новими обставинами.

Таким чином, суд вважає, що позивач заявляє про одночасно про зміну предмету і підстав позову.

Разом з цим, положення ЦПК України не передбачають процесуальної можливості одночасної зміни предмету і підстав позову.

Однак, положення ЦПК України не передбачають процесуальної можливості одночасної зміни предмету та підстав позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Слід зауважити, що правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Таким чином, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування ч. 3 ст. 46 ГПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Верховний суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Звертаючись до суду із відповідною заявою, позивачем фактично заявляється про зміну як предмета, так і підстави позову.

Первісно заявленими позовними вимогами було стягнення з відповідача коштів за прийняту електричну енергію за договорами купівлі-продажу електричної енергії за «зеленим» тарифом. У заяві про зміну предмету позову позивачем заявляються вимоги про стягнення 3% річних, інфляційних нарахувань та моральної шкоди, щодо стягнення яких не заявлялось в первісній позовній заяві (зміна предмету позову) із зазначенням нових підстав в обґрунтування такого стягнення (зміна підстав позову).

Таким чином, одночасна зміна предмета та підстав позову не допускається. Відтак прийняття заяви позивача про зміну предмету позову, якою фактично змінюються одночасно предмет та підстави позову, порушить принцип змагальності сторін при розгляді даної справи.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про зміну предмету позову і поверненню її представнику позивача.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Поняття розумних строків розгляду справи в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нетотожне (неідентичне) поняттю процесуальних строків в національних системах права. Право Європейського Суду з прав людини є «автономним» і його тлумачення Судом Конвенції не пов`язане з тлумаченням права національними судами.

Європейський суд з прав людини оцінює «розумність» тривалості провадження з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливість предмета спору для заявника.

В пункті 1.6. Європейської хартії про статус суддів (Рада Європи, 1998 р.) з урахуванням положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом» зазначено, що на державу покладається обов`язок забезпечувати суддів всіма засобами, необхідними для належного виконання їхніх завдань, і зокрема, для розгляду справ в межах розумного періоду часу.

У пункті 33, 35 Рекомендації СМ/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленою Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року, підкреслено, що кожна держава повинна виділяти судам достатньо ресурсів, приміщень та устаткування, щоб вони могли функціонувати відповідно до стандартів, викладених у ст.6 Конвенції, а також щоб судді могли ефективно працювати.

У судах має працювати достатня кількість суддів та кваліфікований допоміжний персонал.

Тому, незабезпечення належного функціонування судової системи через відсутність достатньої кількості суддів, у зв`язку з надмірним навантаженням, унеможливлює розгляд справ у строки, передбачені національним законодавством.

Станом на 13.06.2024 року в провадженні судді Трушиної О.І. перебувало 1180 справ, що перевищує річне навантаження на одного суддю, яке згідно з коефіцієнтом, визначеного Радою суддів України спільно з ДСА України, має становити 183 справи на одного суддю на рік.

З урахуванням надмірного навантаження, яке виходить за межі фізичних можливостей, недостатньою кількістю суддів (з 2016 року кількість суддів у Біляївському районному суді зменшилася з 11 до 7), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, суд позбавлений можливості вирішувати процесуальні питання, в тому числі скласти повний текст судового рішення у строки, передбачені національним законом, тому повний текст рішення складено 13.06.2024 року.

Керуючись ст. 43, 49, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» про стягнення заборгованості за договором про купівлю-продаж електричної енергії і повернути її представнику позивача.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду, через Біляївський районний суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали суду складено 13.06.2024 року.

Суддя О.І. Трушина