Справа № 444/1542/24 Головуючий у 1 інстанції: Оприск З.Л.
Провадження № 22-ц/811/1223/24 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Шандри М.М.

суддів: Крайник Н.П., Левика Я.А.

розглянувши в місті Львові у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 18 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Жовківське районне управління Державної виконавчої служби у Львівській області, про відшкодування витрат на поліпшення майна й ринкової вартості та моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

15.04.2024 ОСОБА_2 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_3 із позовом до ОСОБА_4 про відшкодування витрат на поліпшення майна й ринкової вартості та моральної шкоди у загальному розмірі 700 000,00 грн.

Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 18.04.2024 позовну заяву, подану ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Жовківське районне управління Державної виконавчої служби у Львівській області, про відшкодування витрат на поліпшення майна й ринкової вартості та моральної шкоди, і додані до неї документи повернуто ОСОБА_2 на підставі п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Ухвалу суду оскаржив представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 .

В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість ухвали суду, порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема зазначає, що оскільки ціна позову у цій справі не перевищує 757 000 (2 684 х 250) грн, дана справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, а тому, представляти інтереси осіб, які є учасниками цієї справи, може також представник без статусу адвоката. Просить ухвалу скасувати та «винести постанову, яким задовольнити, що позовна заява подана належним чином».

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Згідно із ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_3 із позовом до ОСОБА_4 , в якому просив стягнути з відповідачки на користь ОСОБА_3 витрати на поліпшення майна й ринкової вартості в розмірі 600 000,00 грн та відшкодувати моральну шкоду у розмірі 100 000,00 грн.

До позовної заяви ним долучено загальну довіреність від 01.04.2024 сформовану через підсистему «Електронний суд», згідно якої ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_2 представляти його інтереси в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

Також із долучених до позовної заяви документів вбачається, що ОСОБА_1 є опікуном ОСОБА_3 .

Постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви на підставі п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Колегія суддів погоджується цим висновком районного суду, з огляду на таке.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до чч. 1,2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно з ч.1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У чч. 3,4 ст. 131-2 Конституції України зазначено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі передбачені випадки, у яких представником у суді, крім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Зокрема, це стосується представництва у справах, що виникають з трудових відносин, та у малозначних справах.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду першої інстанції, малозначними справами є:

1) справи, у який ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб.

У позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог (пункти 1, 10 частини першої статті 176 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» передбачено, що у 2024 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01 січня 2024 року установлено в розмірі 3028,00 грн.

Таким чином, малозначними справами (станом на час звернення до суду із цим позовом) були справи із ціною позову, яка не перевищує 302 800,00 грн (3028,00 грн х 100 = 302 800,00 грн).

Враховуючи вищенаведене та те, що предметом позову у цій справі є стягнення 600 000,00 грн витрат на поліпшення магазину та збільшення його ринкової вартості, а також відшкодування моральної шкоди у розмірі 100 000,00 грн, ця справа не є малозначною і, відповідно, представником у ній може бути адвокат або законний представник.

У матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_2 є адвокатом чи законним представником ОСОБА_3 .

Доводи апелянта про те, що дана справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, а тому представляти інтереси осіб, які є учасниками цієї справи, може також представник без статусу адвоката, ґрунтуються на його власному тлумаченні норм процесуального права.

Згідно з п. 1 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, суд першої інстанції, встановивши, що позовна заява у цій справі подана особою, яка не є адвокатом, дійшов обґрунтованого висновку про повернення позовної заяви на підставі п.1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, оскільки заява підписана особою, яка не має права її підписувати, і,як наслідок, повернув заяву про забезпечення позову.

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, ухвалу суду без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 18 квітня 2024 рокузалишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повний текст постанови складено: 28.06.2024

Головуючий

Судді