Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Сіренко Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Двадцять перша Київська державна нотаріальна контора про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м. Києва із вищевказаною позовною заявою.

В обгрунтування заявлених вимог, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була матір`ю ОСОБА_1 . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців немає.

Після звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, позивачу було повідомлено, що він пропустив передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, про що була винесена відповідна постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із поважними причинами, а саме: позивач та спадкодавець постійно проживали разом в одній квартирі за адресою АДРЕСА_2 , а тому вважав, що він автоматично прийняв спадщину. Однак нотаріус взяла до уваги факт реєстрації позивача за іншою адресою, вважаючи, що позивач не проживав разом із спадкодавцем. Спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто формальний строк прийняття спадщини спливав ІНФОРМАЦІЯ_5. З 11.03.2019 в Україні був введений карантин у зв`язку із пандемією SARS-CoV-2 (ковід, COVID-19), який був завершений лише 01.07.2023. З 25.03.2020 Кабінет міністрів України запровадив режим надзвичайної ситуації, який був завершений лише 01.10.2021, протягом якого були введені певні обмеження прав громадян щодо їх вільного пересування, обмеження роботи громадського транспорту, були введені різноманітні дистанційні процедури, у зв`язку із чим почалися проблеми нормального функціонування підприємств, установ і організацій, зокрема і в роботі органів нотаріату. Так, Листом Міністертсва юстиції України від 17.03.2020 № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Позивач декілька разів намагався потрапити до 21-ї нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, однак двері були зачинені.

Таким чином, позивач змушений звертатись до суду із позовною заявою про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.09.2023 головуючим суддею у справі визначено ОСОБА_3.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва 15.09.2023 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження.

31.10.2023 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просив суд ухвалити рішення зважаючи на докази в матеріалах справи та розглядати справу за відсутності представника відповідача.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2024, цивільну справу № 758/10896/23 передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д. В., оскільки суддю ОСОБА_3 відраховано зі штату Подільського районного суду м. Києва, згідно Наказу № 4/02-02 від 11 січня 2024 року «Про відрахування зі штату Подільського районного суду м. Києва судді Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_3.».

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Петрова Д. В. від 23.01.2024 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 29.02.2024 клопотання представника позивача ОСОБА_4 про витребування доказів - задоволено. Витребувано у Двадцять першої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

08.04.2024 на адресу суду від Двадцять першої київської державної нотаріальної контори надійшли матеріали спадкової справи ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.05.2024 закрито підготовче провадження у справі.

В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача в заяві на адресу суду просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву просив справу розглядати без його участі.

В судове засідання представник третьої особи не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини.

З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була матір`ю ОСОБА_1 . Факт смерті ОСОБА_2 підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 21.07.2020 Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що складено відповідний актовий запис № 12108.

Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців немає.

Постановою Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори від 25.02.2021 вих. № 634/02-31 позивачу було повідомлено, що він пропустив передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини

У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із поважними причинами, а саме: позивач та спадкодавець постійно проживали разом в одній квартирі за адресою АДРЕСА_2 , а тому вважав, що він автоматично прийняв спадщину. Однак нотаріус взяла до уваги факт реєстрації позивача за іншою адресою, вважаючи, що позивач не проживав разом із спадкодавцем. Спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто формальний строк прийняття спадщини спливав ІНФОРМАЦІЯ_5. З 11.03.2019 в Україні був введений карантин у зв`язку із пандемією SARS-CoV-2 (ковід, COVID-19), який був завершений лише 01.07.2023. З 25.03.2020 Кабінет міністрів України запровадив режим надзвичайної ситуації, який був завершений лише 01.10.2021, протягом якого були введені певні обмеження прав громадян щодо їх вільного пересування, обмеження роботи громадського транспорту, були введені різноманітні дистанційні процедури, у зв`язку із чим почалися проблеми нормального функціонування підприємств, установ і організацій, зокрема і в роботі органів нотаріату. Так, Листом Міністертсва юстиції України від 17.03.2020 № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Позивач декілька разів намагався потрапити до 21-ї нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, однак двері були зачинені.

Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ч. 1ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року Про судову практику у справах про спадкування відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

Відповідно п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду у порядку позовного провадження.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу(частини перша, друга статті 1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Як роз`яснив судам Пленум Верховного Суду України у пункті 24постановивід 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилався на те, що строк для прийняття спадщини припадав на період загальнонаціонального карантину, запровадженого Урядом впродовж періоду з 11 березня 2019 року по 01 липня 2023 року, у зв`язку із чим нотаріальні контори не працювали у звичайному, штатному режимі, що унеможливлювало для позивача подання заяви про прийняття спадщини у встановлені законом строки.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України установлений карантин, дія якого в подальшому неодноразово продовжувалась. Обмеження які були введені урядом розповсюджувались на всі сфери життєдіяльності суспільства.

Частиною 2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» встановлено, що Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Судом встановлено, що позивач звернувся до нотаріуса 25.02.2021, коли строк на подачу закінчився лише ІНФОРМАЦІЯ_5, тобто пропустив строк на термін трохи більше місяця. Таким чином, позивачем пропущено строк за наявності поважних причин, з урахуванням того, що цей строк є незначним.

Таким чином, наведені позивачем причини є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч.3ст.1272 ЦК можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що ті обставини, на які посилається позивач у позові, як на поважні причини пропуску ним строку для подання заяви для прийняття спадщини, на думку суду є поважними, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 12, 13, 76, 81, 82, 133, 141, 247, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Двадцять перша Київська державна нотаріальна контора про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повне найменування сторін, та інших учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ;

відповідач - Київська міська рада, місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ;

третя особа - Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: м. Київ, вул. М. Тимошенка, буд. 11, .

Суддя Дмитро ПЕТРОВ