Справа №:755/2281/17
Провадження №: 2/755/3975/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва, у складі:

головуючого - судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Дубенко Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, подане представником - адвокатом Нетребенком О.С. в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Орган опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, в інтересах недієздатної ОСОБА_5 , Шоста київська державна нотаріальна контора, про визнання заповітів недійсними, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Орган опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, в інтересах недієздатної ОСОБА_5 , Шоста київська державна нотаріальна контора, про визнання заповітів недійсними.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 лютого 2017 року відкрито провадження в даній цивільній справі та призначено справу до судового засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 01 червня 2020 року дану цивільну справу прийнято до провадження судді Гаврилової О.В. та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 серпня 2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за цим позовом та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 19 липня 2023 року призначено в даній справі посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України», провадження у справі зупинено до отримання висновку судової експертизи.

06 грудня 2023 року з Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» надійшли матеріали цивільної справи разом з висновком судово-психіатричного експерта №1187 від 15 листопада 2023 року.

Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 11 грудня 2023 року поновлено провадження у справі.

21 травня 2024 року до суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, подане представником - адвокатом Нетребенком О.С. через систему «Електронний суд», в якому відповідач вважає висновок посмертної судово-психіатричної експертизи таким, що складений упереджено, необґрунтовано та що він суперечить матеріалам справи. За доводами клопотання експертиза була проведена не в тій державній установі, що призначена судом, висновок експерта складено на бланку експертної установи, що втратив чинність, тому, на думку відповідача висновок є недопустимим доказом. Крім того, судом призначалась посмертна судово-психіатрична експертиза, проте була проведена комісійна експертиза, отже відповідач вважає, що керівником експертної установи доручено проведення експертизи з порушенням ухвали суду, тобто такий доказ отримано з порушенням порядку його отримання, з висновку неможливо встановити, хто з експертів є головою комісії та хто з експертів склав проект висновку. Також у клопотанні наводяться доводи щодо відсутності у експертів повноважень на проведення експертизи. Крім того, на переконання відповідача, підсумки висновку експерта гуртуються на матеріалах, що викликають сумніви в їх достовірності та належності, через невідповідність їх нормам законодавства, адже в основу висновку покладено інформацію з медичної картки, яка не відповідає вимогам щодо її оформлення та ведення, а симптоми записані зі слів невстановленої особи. Крім того, за доводами клопотання, експерт не проводив жодних досліджень, не знайомився з матеріалами цивільного провадження, а лікар травматолог не вказав у картці, що ОСОБА_6 потребувала сторонньої допомоги, була дезорієнтована, безпорадна тощо, експертом не проведено аналізу записів у медичній документації та не досліджувалось, чому ОСОБА_6 , маючи тяжку форму деменції, не мала опікуна чи особи, яка здійснює догляд. Крім того, висновок містить посилання на ознаки захворювання а не діагностоване захворювання. Також, на думку відповідача, матеріали експертизи не узгоджуються з матеріалами справи - показаннями свідка ОСОБА_7 , а також виконанням нотаріусом вимог ч.4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» та із заявою ОСОБА_6 до органів опіки.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Нетребенко О.С. в судовому засіданні підтримав подане клопотання.

Представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Басараб Н.В. просила відмовити в задоволенні клопотання, подала письмові заперечення.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилась.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку представників сторін, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до положень ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Порядок призначення судової експертизи в науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Порядок проведення судово-психіатричної експертизи затверджено Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 року за №719/32171.

Судово-психіатричну експертизу проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.

Судово-психіатричну експертизу проводять особи, які відповідають вимогам, передбаченим статтею 10 Закону України «Про судову експертизу».

Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Частинами 1 та 2 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Згідно положень ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як вказано у постанові Верховного Суду від 29.09.2021 569/4688/15-ц, первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Згідно з пунктом 1.2.13 "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" від 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

У разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Звертаючись до суду з клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, відповідачем не було замовлено рецензію на проведену у справі експертизу чи висновок фахівця (експерта психіатра), в яких були в викладені недоліки проведеного за ухвалою суду експертного дослідження, натомість викладені в клопотанні міркування відповідача та його представника суд вважає необґрунтованими, з огляду на таке.

Повторна експертиза за клопотанням сторони може призначатися судом не в будь-якому випадку, коли сторона буде вважати це необхідним, а лише за наявності передбачених законом умов, із яких формується предмет дослідження судом при розгляді клопотання про призначення експертизи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17.

Отже, проведення повторної експертизи можливе у випадку, коли: 1) висновок експерта недостатньо обґрунтований; 2) висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи; 3) наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Так, за матеріалами справи вбачається, що проведення посмертної судово-психіатричної експертизи ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 19 липня 2023 року доручено експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України».

Наказом Міністерства охорони здоров`я від 08 вересня 2023 року №1601 «Про зміну найменування та затвердження Статуту державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» серед іншого, змінено найменування державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» на державну установу «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

Отже, під час виконання ухвали суду про призначення судової експертизи, було змінено найменування експертної установа, якій було доручено проведення експертизи, що не означає її реорганізацію чи ліквідацію.

Таким чином, призначена судом судова експертиза проведена експертною установою, визначеною судом.

Висновок судово-психіатричного експерта №1187 від 15 листопада 2023 року складений на бланку Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України», , який не був змінений у зв`язку зі зміною найменування експертної установи.

При цьому використання експертною установою старих бланків не є істотним порушенням процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

З приводу доводів клопотання щодо проведення комісійної експертизи без зазначення про це в ухвалі суду слід зазначити, що у відповідності до п.6 «Порядку проведення судово-психіатричної експертизи», затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року №865, за формою проведення СПЕ може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною, згідно п.12 цього Порядку кількісний склад експертів (одноособовий або комісійний) щодо конкретної СПЕ встановлюється особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, який призначив СПЕ. Якщо це не зазначено, його встановлює керівник експертної установи.

Щодо повноважень експертів Ревенока О.А. та Васильєвої Н.Ю. слід зазначити, що з метою забезпечення судово-експертної діяльності в умовах воєнного стану в Україні Міністерством юстиції України видано Наказ від 14 березня 2022 року №1138/5 «Про деякі питання забезпечення судово-експертної діяльності в умовах воєнного стану», зареєстрований у Міністерстві юстиції України 16 березня 2022 року за №326/37662, згідно п.4 якого продовжено строк дії свідоцтв про присвоєння кваліфікації судового експерта судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, та судовим експертам науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, які до введення воєнного стану в Україні подали заяви та документи для проходження атестації в Центральній експертнокваліфікаційній комісії при Міністерстві юстиції України з метою продовження строку дії свідоцтв, а також свідоцтв про присвоєння кваліфікації судового експерта, строк дії яких закінчується у період дії воєнного стану, або протягом одного місяця після припинення чи скасування воєнного стану.

Експерти Ревенок О.А. та Васильєва Н.Ю. мають кваліфікацію атестованих судових експертів, видані їх свідоцтва продовжені, про що зазначено у висновку судової експертизи.

Отже експертиза проведена атестованими судовими експертами, які мають відповідну освіту, необхідну для проведення такого виду експертиз.

Зміст відповідей на поставлені перед експертами питаннями дають підстави для висновку, що експертами надано вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Висновки експертів ґрунтуються на наданих в розпорядження експертів матеріалах. Відсутні підстави вважати, що висновок експертів є неповним, неясним або недостатньо обґрунтованим.

Висновок судово-психіатричного експерта №1187 від 15 листопада 2023 року відповідає вимогам чинного законодавства, не містить недоліків, які б породжували сумніви у правильності та обґрунтованості зробленого висновку.

При цьому заявлене відповідачем клопотання про призначення повторної експертизи не містить належних доводів щодо неповноти, неясності чи необґрунтованості висновку експерта №1187 від 15 листопада 2023 року.

Обґрунтованих мотивів стосовно повторного проведення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи у зв`язку з істотним порушенням процесуальних норм, які регулюють порядок призначення і проведення попередньої судової експертизи, клопотання не містить.

При цьому, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 110 ЦПК України).

ЄСПЛ наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Виходячи з наведеного, судом не встановлено обставин, які могли б слугувати визначеними законом підставами для задоволення клопотання відповідача та призначення в даній справі повторної посмертної судово-психіатричної експертизи.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Призначення судової експертизи як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" зазначено, що "розумний строк" провадження має бути оцінений відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних державних органів, а також важливість предмета спору для заявника.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність визначених законом підстав для задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи.

Враховуючи викладене та керуючись статями 102, 103, 105, 113, 258-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволені клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, поданого представником - адвокатом Нетребенком О.С. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки, встановлені ст. 354 ЦПК України.

Повний текст ухвали суду складено 27 травня 2024 року.

Суддя: