Справа № 308/2105/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі

головуючого-судді - Шумило Н.Б.

за участю секретаря судового засідання Кравчук А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Ужгород, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_1 , у якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у сумі 90811,07 грн. та судовий збір.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.02.2024 року відкрито провадження у даній справі та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження, про що повідомлено учасників справи.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 травня 2024 року вказану позовну заяву залишено без руху. Позивачу надано строк п`ять днів, з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків та роз`яснено, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде вважатися неподаною та повертається позивачу.

В судове засідання 17.06.2024 сторони не викликалися. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в частині, що стосуються залишення позову без руху та усунення недоліків, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.5 ст.272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно до п.2 ч.6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Позивачу Публічному акціонерному товариству «Перший Український Міжнародний Банк» та представнику позивача ОСОБА_2 надіслано ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 09.05.2024 в Електронний кабінет ЄСІТС, що підтверджується супровідним листом наявним в матеріалах справи та згідно довідки про доставку електронного документу доставлено до електронного кабінету 24.05.2024 року.

Крім цього, ухвала Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 травня 2024 року опублікована у Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua/, а відтак позивач та його представник не були позбавлені можливості ознайомитись з її змістом, оскільки ухвала суду наявна у вільному доступі.

Разом з тим, у період з 24 травня 2024 до 17 червня 2024 року, позивач та його представник не були позбавлені можливості безпосередньо через відділ забезпечення розгляду звернень та надання інформації або цивільну канцелярію Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області отримати інформацію щодо стану розгляду поданої ними позовної заяви.

Наявна така інформація і у відкритому доступі на офіційному веб-сайті судової влади України в розділі «Стан розгляду справ».

Однак жодна з цих дій стороною позивача вчинена не була.

З урахуванням викладених обставин вважаю, що позивач недобросовісно користується наданими йому процесуальними правами, оскільки в розумні інтервали часу не вживає заходів з метою отримання інформації про стан ініційованого ним судового провадження.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, необхідно розуміти таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності. Суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, не допускати свідомих маніпуляцій, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

За таких обставин доходжу висновку, що у період з 09 травня 2024 до 17 червня 2024 року позивач та його представник мали можливість отримати копію Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 травня 2024 року про залишення заяви без руху та усунути недоліки поданої заяви.

При цьому, станом на 17 червня 2024 року вимоги ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області про залишення позовної заяви без руху від 09 травня 2024 року не виконані, недоліки заяви не усунуті.

Слід звернути увагу, що за змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена права на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

У рішенні у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії »від 13.01.2000 та у рішенні у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.

Частиною 13 ст.187 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч.13 ст.187 ЦПК України, вказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивач у встановлений ч. 11ст.187 ЦПК України строк не усунув недоліки позовної заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст.187 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило