Справа № 214/2034/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття справи до розгляду

12 червня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сіденко С. І., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Криворізької міської ради про визнання додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки укладеною,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить суд визнати укладеною додаткову угоду про продовження терміну дії договору оренди земельної ділянки площею 0,2985 га , кадастровий номер: :06:055:0105 для розміщення тимчасової споруди автостоянки, яка розташована по АДРЕСА_1 , підписаного 10.10.2007 року і зареєстрованого у Криворізькому відділі Дніпропетровської регіональної філії державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 26.10.2007 року за №56 між Криворізькою міською радою та ФОП ОСОБА_2 .

Справа за даним позовом перебувала у провадженні судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Прасолова В.М., яка розглядалася за правилами загального позовного провадження та ухвалою від 11 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Після закриття підготовчого провадження, позивач 10 листопада 2022 року звернувся до суду з заявою про зміну предмету позову.

У зв`язку із звільненням судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Прасолова В.М. та відрахуванням зі штату суду, за результатами повторного автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду матеріали цивільної справи передано в провадження судді Сіденку С. І.

Після передання справи в провадження судді Сіденку С. І., представник позивача звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи спочатку (повернення на стадію підготовчого засідання) у зв`язку із зміною складу суду.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, якийскладається із двох елементів:предмета і підстави позову. Предмет позову це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у ст.16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу, щопроцесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Так, у п.п.6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

П. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання, або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

З огляду на розгляд даної справи в загальному позовному провадженні, підготовче провадження по якій закрито та справу призначено до судового розгляду по суті, визначальними в даному випадку є процесуальні строки реалізації сторонами процесуальних прав, передбачених ЦПК України.

З аналізу положень ст. 49 ЦПК України слідує, що реалізація позивачем наданого йому процесуального права на зміну підстав або предмету позову допускається до закінчення підготовчого засідання.

11.10.2021 року закрито підготовче провадження, після чого, більше ніж через рік, а саме 10.11.2022 представник позивача звернувся до суду з заявою про зміну предмету позову, а потім 16.04.2024 із клопотанням про повернення на стадію підготовчого засідання.

Відповідно до ст. ст. 43, 44 ЦПК України, позивач як учасник справи у справах позовного провадження, зобов`язаний виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відтак, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як наголошує Європейський суд з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, «… заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».

Відповідно дост.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд приходить до переконання, що заява про зміну предмету позову подана представником позивача з пропуском визначених ст.49 ЦПК України.

З огляду на вказані вище обставини в їх сукупності суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття до розгляду заяви представника позивача про зміну предмету порзову та у звязку з цією підставою повернення до розгляду справи на стадію підготовчого засідання.

Як вбачається з ухвали від 11.10.2021 про закриття підготовчого провадження, судом остаточно визначено предмет спору, характер спірних правовідносин, позовних вимог та склад учасників судового процесу.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: «відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявностіпевних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

Подібні висновки викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05 жовтня 2022 року у справі № 204/6085/20 (провадження № 61-21431св21).

Крім того, необхідно звернути увагу позивача та його представника, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається першорядно на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 8 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Приймаючи зазначене рішення, суд зауважує, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Європейський Суд з прав людини у справі «Зубац проти Хорватії» (ZUBAC v. CROATIA), рішення від 05 квітня2018року, наголосив на цінності та важливості дотримання формалізованих норм цивільного процесу, за допомогою яких сторони забезпечують вирішення спору цивільного характеру, оскільки завдяки цьому може обмежуватися обсяг дискреції, забезпечуватися рівність сторін, попереджатися свавілля, а також забезпечуватися юридична визначеність та повага до суду.

З огляду на дані обставини, відсутні підстави для повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження та прийняття заяви про зміну предмета позову.

Відповідно до ч. 11 ст. 33 ЦПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 12 ст. 33 ЦПК України передбачено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

За даних обставин вважаю за необхідне прийняти справу до свого провадження та розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та повторно розпочати розгляд справи по суті зі стадії судового розгляду та розгляд справи проводити за обсягом вимог, заявлених у позовній заяві, прийнятої судом.

Керуючись ст.ст. 33, 43, 44, 49, 126 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Криворізької міської ради про визнання додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки укладеною.

У задоволенні клопотання представника позивача про повернення справи на стадію підготовчого засідання відмовити.

Розгляд цивільної справи проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судовий розгляд справи по суті на 11.00 год. 26 вересня 2024 року у приміщенні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за адресою: вул. Демиденка 3-а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, зал судових засідань №1.

Розгляд справи проводити за обсягом вимог, заявлених у позовній заяві, прийнятої судом.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити сторін у встановленому законом порядку.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади за посиланням за номером справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Сіденко