Ухвала

13 червня 2024 року

м. Київ

справа № 206/5027/23

провадження № 61-7760ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на заочне рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дніпровської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 23 травня 2024 року засобами поштового зв`язку подали до Верховного Суду касаційну скаргу на заочне рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року.

На підставі касаційної скарги не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У клопотанні, яке додано до касаційної скарги, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять відстрочити їм сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, мотивуючи тим, що позивачі є особами, що звернулися до суду за захистом своїх житлових прав та є соціально малозахищеними особами.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Аналіз клопотання про відстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для його відстрочення. Оскільки в жодній мірі не характеризують майновий стан ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . До касаційної скарги не додано жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору та відсутності коштів призначених для сплати судового збору на момент подання касаційної скарги. Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Тому клопотання задоволенню не підлягає.

За таких обставин, особам, які подали касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2023 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом (частина сьома статті 6 Закону України «Про судовий збір».

Оскаржені судові рішення свідчать, що у справі позивачами заявлено вимогу про визнання в рівних частках право власності за набувальною давністю на житловий будинок, що знаходиться за адресою по АДРЕСА_1 , загальною площею 39,2 кв. м, з господарськими будівлями та спорудами.

На підставі вищенаведеного, розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 073,60 грн та не більше 13 420,00 грнта підлягав сплаті кожним позивачем пропорційно частці поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У підпункті 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, за подання касаційної скарги розмір судового збору за вимогами майнового характеру становить - 1 % ціни позову * 200%, але не менше 2 147,20 грн та не більше 26 840,00 грн.

Разом з тим, аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимог майнового характеру (визнання права власності за набувальною давністю на житловий будинок), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Як наслідок особам, які подали касаційну скаргу, необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги (підтвердивши його розмір належними доказами) тасплатити його (кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом) у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна (житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами), але не менше 2 147,20 грн та не більше 26 840,00 грн.

Особами, які подали касаційну скаргу, слід звернути увагу, що у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК України визначено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись статтями 136, 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на заочне рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат