Справа №:755/7882/24
Провадження №: 2/755/5160/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"30" травня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», треті особи: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Яцишин Андрій Миколайович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ТОВ «ФК «Сонаті», треті особи: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Яцишин А.М., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова О.М., про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 травня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Підставою для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що при зверненні до суду, в порушення вимог статті 175 ЦПК України, позивачем не додано доказів, якими обґрунтовані позовні вимоги, а саме: не додано копії оспорюваного виконавчого напису № 712, вчиненого 03 червня

2021 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сазоновою О.М. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Сонаті» заборгованості за кредитним договором. Також не зазначено про відомостей про наявність або відсутність у позивача та інших учасників справи електронного кабінету.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу від 10 травня 2024 року, що міститься в матеріалах справи, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 травня

2024 року про залишення позову без руху доставлено до електронного кабінету позивача ОСОБА_1

10 травня 2024 року о 23:15:20 год..

Отже, з урахуванням положень пункту 5 частини шостої статті 272 ЦПК України, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 травня 2024 року про залишення позову без руху вручено позивачеві 11 травня 2024 року.

Також ухвалу про залишення позову без руху від 10 травня 2024 року було своєчасно внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому позивач у вільному доступі мав можливість ознайомитись з її змістом.

Таким чином, суд вважає, що позивач був повідомлений належним чином про залишення позову без руху.

Відповідно до частини першої статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При цьому, згідно частини третьої статті 124 ЦПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

У даному випадку строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався - 12 травня 2024 року та тривав до 16 травня 2024 року (включно).

20 травня 2024 року (вхід. від 24 травня 2024 року № 29835) позивачем ОСОБА_1 подано клопотання про витребування доказів.

У поданому клопотанні позивач зазначає, що про ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 травня 2024 року про залишення позову без руху ОСОБА_1 дізналася через додаток «Дія» 18 травня 2024 року, однак, доказів на підтвердження даного твердження не надає. Також, вказує, що зареєстрованого електронного кабінету не має.

Згідно із частиною п`ятою статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною сьомою статті 14 ЦПК України встановлено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як уже зазначалося раніше, під час направлення копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху через комп`ютерну програму документообігу суду «Д-3» судом встановлено відомості про наявність зареєстрованого електронного кабінету в системі «Електронний суд» у позивача ОСОБА_1 , що спростовує доводи останньої про відсутність такого кабінету.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 травня 2024 року вручено позивачеві 11 травня 2024 року шляхом направлення до електронного кабінету. Строк для усунення недоліків стривав до 16 травня 2024 року (включно).

Клопотання про витребування доказів подано позивачем з пропуском встановлено судом процесуального строку. При цьому, окремого клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку позивач ОСОБА_1 не заявляє.

Також суд враховує, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (частина перша статті 84 ЦПК України).

При цьому, витребування доказів судом має бути застосовано як виключення, а не як правило. Сторона не має зловживати правом клопотати про витребування доказів для отримання якої-небудь інформації, що може бути використана для доведення обставин, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

У клопотанні про витребування доказів від 20 травня 2024 року позивач просить: «витребувати у відповідача чи заінтересованих осіб по справі копію виконавчого напису № 712, вчиненого 03 червня 2021 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сазоновою О.М. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Сонаті» заборгованості за кредитним договором.». Тобто, прохальна частина поданого клопотання не містить вказівки на конкретну особу, у якої слід витребувати необхідні докази.

Також, всупереч вимогам пункту 4 частини другої статті 84 ЦПК України позивач ОСОБА_1 не зазначає вжиті нею заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Доводи позивача про звернення до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазонової О.М. із заявою про видачу копії виконавчого напису є безпідставними, оскільки на їх підтвердження не надано відповідних доказів.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною п`ятою статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу, в порядку визначеному частиною третьою статті 185 ЦПК України.

Суд звертає увагу позивача, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, з урахуванням викладеного в даній ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», треті особи: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Яцишин Андрій Миколайович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - вважати такою, що не подана та повернути суб`єкту звернення.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, з урахуванням викладеного в даній ухвалі.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова