Провадження №2/755/4042/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2024 р. м.Київ

Дніпровський районний суд міста Києва в складі :

головуючого судді - Коваленко І.В.,

за участі секретаря судових засідань - Назаровій І.В.,

учасники справи:

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в Дніпровському районному суді міста Києва справу у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів шляхом визначення твердої грошової суми їх збільшення, та стягнення аліментів не неповнолітню дитину, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат - Куц К.К. до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів шляхом визначення твердої грошової суми їх збільшення, та стягнення аліментів не неповнолітню дитину.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд: змінити розмір аліментів, які стягуються із відповідача ОСОБА_1 на підставі судового наказу Сквирівського районного суду Київської області від 27.07.2020 року, шляхом встановлення твердої грошової суми та їх збільшення, та стягнути з останнього грошові кошти (аліменти) у розмірі 4 000 грн., щомісяця на утримання кожної з неповнолітніх дітей: - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; стягнути з відповідача ОСОБА_1 грошові кошти (аліменти) на утримання дитини неповнолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 4000 грн., щомісяця і до досягнення дитиною повноліття.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 04.12.2021 року між ОСОБА_2 (далі - позивачка) та ОСОБА_1 (далі - відповідач) було зареєстровано шлюб. 11.01.2023 року рішенням Дніпровського районного суду міста Києва між позивачкою та відповідачем шлюб було розірвано. Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після початку повномасштабного вторгнення з боку Російської Федерації, позивачка разом зі всіма діти виїхала до Республіки Польща. Згідно судового наказу виданого Сквирським районним судом Київської області від 27.07.2020 року по справі № 376/1590/20 з відповідача - ОСОБА_1 на користь позивача стягнуто аліменти на утримання трьох дітей, а саме: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, і до досягнення дитиною повноліття. На даний час матеріальний стан позивачки змінився, оскільки зросли витрати на утримання дітей у зв`язку із зростанням цін на продукти та одяг, підвищення прожиткового рівня на дитину відповідного віку. Потреби дітей з віком змінюються, потребують додаткової матеріальної турботи, що пов`язано, зокрема з задоволенням потреб у їх навчанні, відвідування різноманітних секцій та інше. У зв`язку з наведеними обставинами позивачка звертається до суду з заявою про збільшення розміру аліментів. Окрім того, влітку 2022 року відповідач сплачував аліменти на трьох дітей у розмірі 8000 грн., а останнім часом ці виплати були зменшені. Відповідач сплатив аліменти в травні у розмірі 5000 грн., у червні кошти не надходили позивачці, а в липні кошти надійшли у розмірі 15 000 грн. Тобто, сума аліментів сплачена відповідачем з розрахунку на одну дитину не перевищувала 2500 грн. на місяць. Безумовно, що така сума не здатна забезпечити навіть прожитковий мінімум дітей. Позивачка звертає увагу на те, що матеріальний стан відповідача покращився і він має більші фінансові можливості для забезпечення потреб дитини, оскільки відповідач працює торговим представником (не офіційно) і має достатньо не погані доходи до 50 000 грн. на місяць. Окрім того, має ще додатковий дохід - здійснює мануальні масажі, вартість яких складає 500-700 грн. за сеанс, відповідач батьків похилого віку не має, у повторному шлюбі не перебуває, інших дітей не має, а також відповідач має власну квартиру у м.Києві. Таким чином, позивачка вважає, що встановлення твердої грошової суми у розмірі 4000 грн. на кожну дитину (12 000 грн. на трьох дітей), яка підлягає щомісячному стягненню з відповідача.

Щодо стягнення аліментів на неповнолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , позивачка зазначає наступне, що після винесення судового наказу про стягнення аліментів на трьох неповнолітніх дітей, у позивачки з відповідачем народилась ще четверта дитина - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . На день подачі позову шлюбні відносини між сторонами припинились, згоди щодо утримання дитини ОСОБА_6 між ними не досягнуто. Відповідач добровільно не виконує свої батьківські обов`язки щодо утримання дитини., участі у вихованні дитини не приймає, матеріальну допомогу не надає. Неповнолітня дитина ОСОБА_6 повністю знаходиться на утриманні позивачки. Таким чином, дитині повинен бути забезпечений належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Такий рівень позивачка самостійно не зможе забезпечити, тому батько, який є здоровим та працездатним, може сплачувати аліменти у розмірі 4000 грн., оскільки, як вже зазначала позивачка отримує досить не поганий дохід.

Вказану заяву було передано в провадження судді Коваленко І.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 серпня 2023 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів шляхом визначення твердої грошової суми їх збільшення, та стягнення аліментів не неповнолітню дитину.

Постановою Київського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 21 серпня 2023 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

20.03.2024 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла цивільна справа № 755/11936/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів шляхом визначення твердої грошової суми їх збільшення, та стягнення аліментів не неповнолітню дитину.

Вказану заяву було передано в провадження судді Коваленко І.В. на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

12 квітня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Постановляючи ухвалу про відкриття провадження у справі, судом роз`яснено учасникам цивільного процесу, що відповідач має право, не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснено учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

26.04.2024 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про долучення доказів до матеріалів справи.

28.05.2024 року представник позивача ОСОБА_7 через систему «Електронний суд» направив заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засідання просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, з підстав недоведеності, вказуючи на те, що судовим наказом Сквирського районного суду Київської області від 27.07.2020 року з нього з нього стягуються аліменти на утримання трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідно віку щомісячно, і до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 27.07.2020 року. Отже, збільшення розміру аліментів суперечитиме вимогам Сімейного кодексу України. Окрім того, у судовому засіданні просив долучити до матеріалів справи відповідь Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві на заяву № 1377 від 31.01.2024 року та розрахунок заборгованості від 29.02.2024 року ВП № 73542373.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, вислухавши відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_4 , батьками якого записані - ОСОБА_1 та ОСОБА_8 , проведений запис за № 1708 від 05.07.2007 року, що підтверджується копією довідки № 223 від 05.07.2007 року.

Окрім того, згідно свідоцтва про народження від 05.07.2007 року серії НОМЕР_1 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві, батьками ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , записані - ОСОБА_1 та ОСОБА_8 .

ІНФОРМАЦІЯ_6 народився ОСОБА_4 , батьками якого записані - ОСОБА_1 та ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 05.02.2009 року серії НОМЕР_2 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві.

12.11.2015 року ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 змінила ім`я про що складено відповідний актовий запис № 199, після державної реєстрації зміни імені стала - ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про зміну імені від 12.11.2015 року серії НОМЕР_3 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві.

ІНФОРМАЦІЯ_8 народився ОСОБА_3 , батьками якого записані - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 що підтверджується копією свідоцтва про народження від 22.04.2020 року серії НОМЕР_4 , виданого Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків).

Шляхом моніторингу сайту Єдиного державного реєстру судових рішень, суду стало відомо, що 27.07.2020 року судовим наказом Сквирського районного суду Київської області, присуджено стягувати з боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідно віку щомісячно, і до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 27.07.2020 року.

04.12.2021 між позивачкою та відповідачем було зареєстровано шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 04.12.2021 серії НОМЕР_5 , виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).

ІНФОРМАЦІЯ_10 у подружжя народився син - ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 10.03.2022 року серії НОМЕР_6 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький).

Позивачкою на підтвердження сплати аліментів відповідачем подано до суду квитанції від 23.07.2022 року (термінал самообслуговування) на суму 8000 грн. 00 коп., від 21.08.2022 року (термінал самообслуговування) на суму 8000 грн. 00 коп., від 21.09.2022 року (термінал самообслуговування) на суму 8000 грн. 00 коп., на загальну суму 24 000 грн. 00 коп.

Cудом встановлено та не заперечується сторонами, що малолітні діти - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 разом з матір`ю - позивачем ОСОБА_2 , на даний час проживають у Республіці Польща та мають статус іноземців, яким надано номер PESEL у зв`язку з конфліктом на території України.

11 січня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено рішення, яким розірвано шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 04.12.2021 року у Дніпровському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) № 3138.

Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

В якості додатків до заяви про долучення доказів, відповідачем долучено, зокрема, копію квитанції № 2 (повідомлення про прийняття працівника на роботу); копію наказу від 22.04.2024 року № 1-к, про прийняття на роботу ОСОБА_1 слюсарем з ремонту колісних транспортних засобів з посадовим окладом 8000 грн.; довідку від 24.04.2024 року вих.№1, про те, що він дійсно перебуває на посаді слюсаря з ремонту колісних транспортних засобів з 23.04.2024 року, згідно наказу № 1-к від 22.04.2024 року по теперішній час; повідомлення про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту.

Відповідно до довідки-розрахунку про заборгованість зі сплати аліментів від 29 лютого 2024 року ВП № 73542373 сукупний розмір заборгованості станом на 1 лютого 2024 року становить - 76 097,50 грн.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Положеннями ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року, визначено, що держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ч. ч. 7, 8 ст. 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України), під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.

За своєю суттю аліменти - це кошти покликані забезпечити дитину усім необхідним для повноцінного розвитку, тому вони можуть бути стягнуті лише на користь того з батьків хто проживає із дитиною та бере більш активну участь у її вихованні (відповідна правова позиція викладена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03.02.2021 у справі № 520/21069/18, провадження № 61-1347св20).

Згідно з ст. 180, ч. 3 ст. 181 СК України батьки зобов`язані утримувати дітей до досягнення ними повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Положеннями ст. 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.

Вбачається, що обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька. Батьки зобов`язані утримувати свою дитину незалежно від того, одружені вони чи ні, чи їх шлюб розірвано або вони взагалі не перебували в ньому.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про охорону дитинства", кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Матеріалами справи підтверджено, що 27.07.2020 року судовим наказом Сквирського районного суду Київської області, присуджено стягувати з боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідно віку щомісячно, і до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 27.07.2020 року.

Звертаючись до суду з позовом про збільшення розміру аліментів, позивач посилається на те, що зросли витрати на утримання дітей у зв`язку із зростанням цін на продукти та одяг. Потреби дітей з віком змінюються, потребують додаткової матеріальної турботи, що пов`язано, зокрема з задоволенням потреб у їх навчанні, відвідування різноманітних секцій, а також значне погіршення свого матеріального становища.

Статтею 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 554/3355/20.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1,2, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Звертаючись до суду з вимогами про стягнення аліментів у розмірі 4 000,00 грн., щомісячно на кожну дитину - ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , позивач виходила виключно з власної оцінки майнового стану відповідача та наявності у нього матеріальної можливості сплачувати аліменти у вищевказаному розмірі. Вказувала, що вона самостійно утримує дітей, витрачає кошти на харчування, ліки, вітаміни, одяг, взуття, шкільне приладдя, товари для розвитку дитини, лікування, обстеження, розвиваючі секції, гуртки, на різноманітні екскурсії, театри, тощо. Відповідач відмовляється надавати грошові кошти на утримання дітей, приховує свій дійсний заробіток, не надає будь-якої матеріальної допомоги, необхідної для утримання та виховання їх спільних дітей. Позивач вказує, що відповідач працює неофіційно (торговим представником) і має достатній дохід до 50 000 грн. на місяць, окрім того має додатковий дохід - здійснює мануальні масажі, вартість яких складає 500-700 грн. за сеанс.

З огляду на мінливість та нерегулярність доходу Відповідача, беручи до уваги забезпечення стабільності утримання дітей, Позивач вважала за можливе та необхідне змінити розмір аліментів, які стягуються з відповідача шляхом встановлення твердої грошової суми та їх збільшення та стягнути з останнього грошові кошти (аліменти) у розмірі 4000 грн. щомісяця на утримання кожної з трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з тим, на підтвердження свого матеріального стану, відповідач долучив копії наказу від 22.04.2024 року № 1-к, виданої ФОП ОСОБА_13 про те, що він працює слюсарем з ремонту колісних транспортних засобів з посадовим окладом 8000 грн.

У той же час, всупереч обов`язку доказування позивач не надала суду доказів того, що діти потребують матеріального утримання від батька саме у розмірі по 4 000,00 грн на місяць, не надано також доказів того, що відповідач має нерегулярний офіційний дохід чи частину доходу отримує неофіційно.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача ОСОБА_1 грошові кошти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 4000 грн. щомісяця до досягнення дитиною повноліття, суд зазначає наступне.

За приписами ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

27.07.2020 року судовим наказом Сквирського районного суду Київської області, присуджено стягувати з боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідно віку щомісячно, і до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 27.07.2020 року, отже з відповідача стягується максимальна частина заробітку, яка визначена п.5 ст.183 ЦПК України.

Суд звертає увагу, що позивачка не обмежена правом на звернення до суду після досягнення найстаршою дитиною повноліття для визначення розміру аліментів.

За таких обставин, доводи позивача про збільшення потреб дітей, погіршення матеріального становища останньої та ухилення відповідача від сплати аліментів є необґрунтованими та такими, що не підтверджуються фактичними обставинами, матеріалами справи та наданими сторонами доказами.

Враховуючи наведене, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, приходить висновку про відмову в задоволенні позову.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 2-13, 76-83, 89, 141, 259, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів шляхом визначення твердої грошової суми їх збільшення, та стягнення аліментів не неповнолітню дитину - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст рішення виготовлений 03 червня 2024 року.

Суддя: