Справа № 515/878/23
Провадження № 2/513/296/24
Саратський районний суд Одеської області
10 червня 2024 року Саратський районний суд Одеської області у складі головуючої судді Бучацької А.І., за участю: секретаря судового засідання Русавської Н.В., розглянувши в підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в смт. Сарата цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про виділ спільного майна у натурі,
В С Т А Н О В И В:
06 червня 2023 року представник позивача адвокат Давиденко К.В. звернувся до Татарбунарського районного суду Одеської області з позовом до відповідачів, в якому просить:
виділити ОСОБА_1 у натурі 14/100 частки будинку АДРЕСА_1 , як окремий об`єкт права власності за окремою адресою: АДРЕСА_2 .
Позовні вимоги обґрунтував тим, що на підставі договору дарування від 25 грудня 2004 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є власником 14/100 часток будинку за АДРЕСА_1 .
На теперішній час у позивача виникла необхідність виділити в окремий об`єкт 14/100 часток будинку за АДРЕСА_1 , що належить йому на праві приватної спільної часткової власності, щоб вільно в подальшому розпоряджатись своїм майном без згоди інших власників.
Відповідно до п. 56 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127, для державної реєстрації права власності на нерухоме майно, що створюється шляхом поділу, виділу в натурі частки майна, що перебуває у спільній власності та має наслідком припинення спільної власності для усіх або одного із співвласників, подаються договір про поділ того майна, договір про виділ у натурі частки із спільного майна або відповідне рішення суду. Відповідно до ст. ст. 364, 367 ЦК України договір про виділ у натурі частки нерухомого майна, що є у спільній частковій власності укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.
Іншими учасниками спільної часткової власності є відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (останні два померли, про спадкоємців позивачу не відомо).
Позивач звернувся до свооїх сусідів, відповідачів по справі, які відмовились йти до нотаріуса укладати угоду та жодним чином не пояснили йому причини своєї відмови.
Відмова відповідачів по справі укласти зазначений договір порушує права позивача як власника, а саме вільно розпоряджатись належним йому нерухомим майном.
Ухвалою Татарбунарського районного суду Одеської області від 13 червня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та розпочато підготовче провадження; відповідачам надано час на подання відзиву на позовну заяву.
Ухвалою Татарбунарського районного суду Одеської області від 13 липня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання.
Розпорядженням в.о. голови Татарбунарського районного суду Одеської області від 11 грудня 2023 року зазначена цивільна справа в порядку п. 2 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передана на розгляд Саратського районного суду Одеської області, куди надійшла 24 січня 2024 року.
Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 02 лютого 2024 року цивільна права прийнята до розгляду та призначено підготовче засідання (а.с.88).
Вивчивши позовну заяву з додатками, суд приходить до висновку, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, зміст якої не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.
В позовній заяві представником позивача відповідачами зазначені: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ..
Однак, з Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Комунального підприємства "Татарбунарське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості" № 6786062 від 21.03.2024 року власниками будинку на праві приватної спільної часткової власності за адресою: АДРЕСА_1 , зазначені: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Сєдой ВО.
Тобто в позовній заяві не зазначені учасниками справи із визначенням їх правового статусу інші співвласники спірного будинку, а саме правонаступники померлих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
В позовній заяві представником позивача зазначено, що позов ОСОБА_1 є позовом немайнового характеру та не підлягає грошовій оцінці.
Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання.
Проаналізувавши предмет та підстави позову в цій справі, суд дійшов висновку про те, що позовна вимога ОСОБА_1 про виділення йому в натурі частини будинку як окремого об`єкта права власності очевидно та поза всяким розумним сумнівом носить матеріальний характер, а судовий збір з позовної заяви майнового характеру визначається від ціни позову. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).
Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Концепція «майна» у розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, тобто не обмежується власністю на матеріальні речі та не залежить від формальної класифікації у внутрішньому праві: певні інші права та інтереси, що становлять активи, у тому числі "правомірні очікування" та "майнові права", також можуть вважатися "правом власності", а відтак і "майном" (п.98 рішення ЄСПЛ у справі "Броньовські проти Польщі", п.22 рішення ЄСПЛ у справі "Сук проти України", рішення ЄСПЛ у справі "Пайн Велі Девелопмент Лтд. та інші проти Ірландії").
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна
Отже в позовній заяві не зазначена ціна позову та до позовної заяви не додано Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості.
Відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі пункту 8 частини 1 ст. 257 ЦПК України, позовна заява буде залишена без розгляду.
Керуючись ст. ст.175, 177, 187, 258-261, 263 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про виділ спільного майна у натурі - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної з моменту її підписання суддею.

Суддя А. І. Бучацька