КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-о/947/390/24
УХВАЛА

20.06.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи - ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

19.06.2024 року до Київського районного суду міста Одеси в електронній формі черех підсистему Електронний суд надійшла заява ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи - ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій заявник просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , самостійно виховує та утримує малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до автоматизованої системи документообігу справу за вказаною заявою було розподілено судді Калініченко Л.В.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи зокрема про усиновлення. (ч.2 ст.293 ЦПК України).

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 році з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривень 00 копійок.

Як вбачається, заявником не надано належного документа на підтвердження сплати судового збору за пред`явлення відповідної заяви окремого провадження.

За наслідком чого, заявникові необхідно надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за пред`явленою заявою, а саме в сумі 605,60 грн.

Суд роз`яснює, що судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: Отримувач коштів - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37607526; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО)- 899998; Рахунок отримувача - UA0015756; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа);

Частиною 1 статті 177 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною 7 статті 43 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

З матеріалів справи вбачається, що іншим учасником справи крім заявника є заінтересована особа - фізична особа, на яку у відповідності до положень ст. 14 ЦПК України не розповсюджується обов`язок реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) - ОСОБА_2 .

Приймаючи подання до суду заяви в електронній формі, у заявника наявний обов`язок зі скерування копії поданої до суду заяви з додатками до неї заінтересованій особі, у паперовій формі листом з описом вкладення.

Оглядаючи матеріали справи, суддею встановлено, що заявником в порушення вказаних приписів процесуального законодавства не надано відповідних доказів надсилання копії поданої до суду заяви, з додатками до неї, іншому учаснику справи, яким є заінтересована особа.

У зв`язку з чим, заявникові необхідно надати до суду належний документ, разом з описом вкладення який містить перелік документів доданих до поштового вкладення, на підтвердження скерування засобами поштового зв`язку у паперовій формі копії поданої до суду заяви, з додатними до неї на ім`я заінтересованої особи.

Роз`яснити заявникові, що вказані докази надсилання копій документів листом з описом вкладення повинні відповідати положенням до їх оформлення згідно з Порядком надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулюють відносини між ними визначені Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року за №270.

Роз`яснити заявникові, що у разі надання до суду додаткових документів в порядку усунення недоліків, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, заявник також повинен надати додаткові докази скерування їх копій іншим учасникам справи, у вищевикладений спосіб.

Крім того, суд зазначає стороні заявника, що у відповідності до положень ч.9 статті 43 ЦПК України, з урахуванням того, що заява подана в електронній формі, заявник має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Додатково суд роз`яснює заявникові, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч.4 ст.294 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 травня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» залежно від мети встановлення фактів заінтересованими особами в цих справах можуть бути, наприклад, відділи соціального захисту населення - у справах про встановлення факту перебування на утриманні особи, яка померла, для призначення пенсії заявникові; інші спадкоємці - у справах про встановлення факту прийняття спадщини; органи внутрішніх справ - у справах про встановлення факту родинних відносин для вирішення питання про належність до громадянства України; органи страхування - у справах про встановлення факту належності страхового свідоцтва.

Оглянувши матеріали заяви, вбачається, що заявником зроблено посилання, що заявлений до встановлення факт включений у постанові Кабінету Міністрів України №560 від 16.05.2024 року до переліку документів необхідних для подання для отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації відповідно до положень статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Разом з тим, відповідно до пункту 57 вказаної Постанови, для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах) утворюються комісії.

Отже, розгляд відповідного питання з надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації здійснюється комісією утвореною у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах).

За наслідком чого, суд роз`яснює заявникові, що з урахуванням викладених останнім обставин у заяві, пов`язаності заявленого факту з підставою для надання військовозобов`язаному відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, в такому разі відповідний районний (міський) територіальний центр комплектування та соціальної підтримки (відокремлений відділ), за яким перебуває військовозобов`язаний на обліку є заінтересованою особою у відповідній справі.

Приймаючи викладене, суд роз`яснює заявникові про можливість визначення вірного кола осіб по справі в рамках усунення недоліків поданої заяви.

Суд роз`яснює, що у разі зазначення додаткових заінтересованих осіб, заявникові додатково необхідно надати до суду належні докази на підтвердження скерування поданих до суду документів відповідній заінтересованій особі, разом з описом вкладення.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Оскільки встановлено не відповідність заяви вимогам ст. 14, 175, 177, 293, 294 ЦПК України, суддя вважає, що заява ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи - ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає залишенню без руху та слід надати заявникові строк для усунення вищевказаних недоліків поданої заяви, терміном в п`ять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 14, 175, 177, 185, 293, 294 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи - ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати заявникові строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявникові, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.