cправа № 492/1077/23
провадження № 2/492/287/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку

з повторною неявкою позивача та його представниці в судове засідання

21 червня 2024 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Гусєвої Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання Гамурар І.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, про визначення способів участі батька у вихованні дітей шляхом встановлення графіку систематичного спілкування з дітьми, -

встановила:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, про визначення способів участі батька у вихованні дітей шляхом встановлення графіку систематичного спілкування з дітьми.

Призначено підготовче засідання на 21 червня 2024 року о 09 год. 10 хв., оскільки справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

Виклик у підготовче судове засідання учасників справи здійснювався за адресами, вказаними у матеріалах справи.

Позивач та його представниця у підготовче судове засідання повторно не з`явились, про дату, час і місце підготовчого судового засідання двічі повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронних документів представниці позивача, що в силу частини 5 статті 130 ЦПК України в такому випадку вважається, що судові виклики вручені також позивачу належним чином. Клопотання про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали, про причини неявки в судове засідання суд не повідомили.

Відповідачка про дату, час та місце підготовчого судового засідання не повідомлена належним чином, у зв`язку з відсутністю у суді фінансування на поштові витрати, у підготовче судове засідання не з`явилась, клопотання про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності, відзив на позов до суду не подала.

Представник третьої особи: Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, у підготовче судове засідання не з`явився, клопотання про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності до суду не подав, про причини неявки суд не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами частин 3, 6 статті 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи.

Відповідно до частин 2, 3 статті 131 ЦПК України, якщо учасник судового процесу повідомляє суду адресу електронної пошти, він повинен поінформувати суд про її зміну під час розгляду справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частиною 5 статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Враховуючи, що представниця позивача не повідомила суд про зміну адреси електронної пошти, відповідно до положень вказаних норм ЦПК України, суд дійшов висновку, що позивачу та його представниці вручені судові повістки про виклик до суду належним чином.

Згідно із частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Суд також враховує, що складовим елементом права на справедливе судочинство є судовий розгляд справи упродовж розумного строку (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції) від 04 листопада 1950 року та рішення Європейського суду з прав людини у справах: «Світлана Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, пункт 86; «Странніков проти України» від 03 травня 2005 року, пункт 40; «Лещенко і Толюпа проти України» та «Смирнова проти України» від 08 листопада 2005 року, пункт 54; «Антоненков та інші проти України» від 22 листопада 2005 року, пункт 41).

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З матеріалів справи не вбачається, що позивач та його представниця були позбавлені права отримувати інформацію про рух справи, тощо.

Також, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Отже сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що можливість сторони дізнатись про стан відомого йому судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

Також, судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про судове засідання, забезпечено всі процесуальні права у спосіб, передбачений ЦПК України, шляхом направлення позивачу SMS-повідомлень про дату, час і місце проведення судових засідань, які він отримав, що підтверджується довідками суду про доставку SMS-повідомлення.

З матеріалів справи не вбачається, що позивач та його представниця надавали суду доказів неможливості прибути в підготовче судове засідання. Суд враховує дві неявки поспіль позивача та його представниці в підготовче судове засідання без поважних причин, а також не встановлення наявності поважних причин для неявки.

Суд дійшов висновку, що відсутні підстави, передбачені статтею 223 ЦПК України, для відкладення підготовчого судового засідання.

Відповідно до вимог частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Аналогічний висновок неодноразово викладено у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22), від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20).

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак, норми частини 5 статті 223 та пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та його представниця про дату, час і місце підготовчого судового засідання двічі поспіль повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронних документів представниці позивача, у яких зазначено, що документи в електронному вигляді «Судова повістка-повідомлення про підготовче судове засідання в справі цивільній (адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій)» від 14 лютого 2024 року, 16 травня 2024 року були надіслані ОСОБА_3 до її електронного кабінету та доставлені відповідно 14 лютого 2024 року о 17:49:45 год., 16 травня 2024 року о 18:16:32 год. (а. с. 94, 107).

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та його представниця адвокатка Крушинська А.А. про дату, час і місце підготовчого судового засідання, призначеного на 08 травня 2024 року о 09 год. 00 хв. повідомлені належним чином, однак в підготовче судове засідання вперше не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності не подали, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 21 червня 2024 року о 09 год. 10 хв.

У підготовче судове засідання, призначене 21 червня 2024 року о 09 год. 10 хв. позивач та його представниця повторно (двічі поспіль) не з`явились, про дату, час і місце підготовчого судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності до суду не подали.

Отже, неявка в суд належним чином повідомленого про дату, час і місце підготовчого судового засідання позивача та його представниці є повторною, а тому суд розцінює такі дії позивача як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Внаслідок таких дій суд позбавлений змоги належним чином здійснити розгляд справи у визначений законодавством України процесуальний строк, а систематичні відкладення підготовчого судового засідання з необхідністю витрачати ресурси на відправлення поштової кореспонденції в умовах надзвичайної економії державних коштів, є невиправданим, адже залишення позову без розгляду через неявку позивача та його представниці не є перешкодою для повторного звернення до суду з цим позовом.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що позивач та його представниця, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце підготовчого судового засідання на 08 травня 2024 року о 09 год. 00 хв. та на 21 червня 2024 року о 09 год. 10 хв., повторно в підготовче судове засідання не з`явились, клопотання про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, про визначення способів участі батька у вихованні дітей шляхом встановлення графіку систематичного спілкування з дітьми підлягає залишенню без розгляду, на підставі частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

В силу положень пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» судом не повертається позивачу сплачена ним при зверненні до суду сума судового збору.

Керуючись статтями 44, 128, 130, 131, 223, 247, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, про визначення способів участі батька у вихованні дітей шляхом встановлення графіку систематичного спілкування з дітьми залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що в силу положень частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому наявної ухвали суду.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.