Справа № 646/112/24
№ провадження 2/646/18/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 червня 2024 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в особі судді Клімової С.В., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивачів ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «МАНІТУ» про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення,-

ВСТАНОВИВ:

03.01.2024 року в провадження Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивачів ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «МАНІТУ» про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення.

За результатами автоматизованого розподілу справи головуючим у справі визначено суддю Червонозаводського районного суду м. Харкова Барабанову В.В..

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 29.05.2024 року задоволено зваяву ОСОБА_4 про відвід судді Барабанової В.В..

За результатами повторного автоматизованого розподілу справи головуючим у справі визначено суддю Червонозаводського районного суду м. Харкова Клімову С.В..

Згідно з частиною 1статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд вважає, що позивачами заявлено дві майнові вимоги та 7 вимог немайного характеру, а саме:

1. Визнати недійсним договір купівлі-продажу, укладений ТОВ «Фінансова компанія «МАНІТУ» від імені власника майна, серія та номер: 867, від 27.10.2021 року, посвідчений Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Вахрушевою О.О., за яким ОСОБА_4 набуває право власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

2. Визнати недійсним договір купівлі-продажу укладений ТОВ «Фінансова компанія «МАНІТУ» від імені власника майна, серія та номер: 865, від 27.10.2021 року, посвідчений Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Вахрушевою О.О., за яким ОСОБА_5 набуває право власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

3. Витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 1/2 (одну другу) частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

4. Припинити право власності ОСОБА_4 на 1/2 (одну другу) частини житлового будинку;

5. Визнати право власності на відповідну частину будинку за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 );

6. Витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_5 1/2 (одну другу) частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

7. Припинити право власності ОСОБА_5 на 1/2 (одну другу) частини житлового будинку;

8. Визнати право власності на відповідну частину будинку за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 );

9. Виселити ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак при зверненні до суду позивачами не вказано ціну позову та не зазначено вартість майна станом на дату звернення до суду, у зв`язку з чим суд не має змоги визначити суму судового збору, яка підлягає оплаті.

Крім того при зверненні до суду з вищевказаним позовом позивачами не сплачено судовий збір за всі вимоги немайнового характеру.

При цьому, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.26 своєї постанові №10 від 14.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05.04.2011 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Так, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, позивачу слід оплатити судовий збір за вимоги немайнового характеру, та надати суду документи (квитанцію, платіжне доручення тощо), які підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд важає за необхідне вказати, що позивачами надано до суду копію квитанції з АТ « Укрпошта» № , яка датована 09.06.2023 р., однак як вбачається з автоматизованої системи документообігу суду, роботу якої у Червонозаводському районному суді м. Харкова забезпечує комп`ютерна програма «Д-3» дана квитанція не відображаєть в програмі.

Також, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У позовній заяві не сформовані позовні вимоги до одного із відповідачів, а саме до відповідача ТОВ «Фінансова компанія «МАНІТУ».

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 14.08. 2019 року у справі № 519/77/18, від 15.04.2020 року у справі № 474/106/18.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Тому позовну заяву слід залишити без руху, надати строк для усунення недоліків, а саме:

- Зазначити ціну позову та надати оцінку вартості майна станом на дату звернення до суду з вказаним позовом;

- Надати китанцію про сплату судового збору з урахуванням ціни позову;

- Надати квитанцію про сплату судового збору за всі вимоги немайнового характеру;

- У позовній заяві сформувати позовні вимоги до одного із відповідачів, а саме до відповідача ТОВ «Фінансова компанія «МАНІТУ» та надати уточнену позовну заяву.

При винесенні ухвали судом враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи статтю шосту Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суддя також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv. Poland" N 28249/95).

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачам у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

Без виправлення вказаних недоліків позовна заява не може бути прийнята до провадження і підлягає залишенню без руху.

Запропонувати позивачу виправити вказані недоліки в строк не пізніше 5-ти днів з дня отримання ним копії даної ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивачів ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «МАНІТУ» про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви у 5-ти денний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом усунення вищевказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua

Суддя: С.В. Клімова