Справа № 690/791/23
Провадження № 2-во/700/9/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про виправлення описки

19 червня 2024 року селище Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області у складі головуючої судді Чорненької О.І., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в селищі Лисянка, з власної ініціативи питання про виправлення описки в рішенні Лисянського районного суду Черкаської області від 30 квітня 2024 року в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В С Т А Н О В И В:

17.06.2024 року до Лисянського районного суду Черкаської області надійшла доповідна секретяря Лисянського районного суду Черкаської області про те, що під час виконання справи в канцелярії суду виявлено помилку у резолютивній частині рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 30 квітня 2024 року у справі №690/791/23, а саме у другому, третьому абзаці допущено помилку у РНОКПП відповідача.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 17 червня 2024 року відкрито провадження про виправлення описки у рішенні та призначено до судового розгляду на 14:00 годину 19 червня 2024 року без повідомленням учасників справи, в залі судових засідань Лисянського районного суду Черкаської області, за адресою: вул. Незалежності, 4, смт Лисянка, Звенигородського району Черкаської області.

Виправлення описки проводиться за ініціативою суду без виклику сторін.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встанолено, що в резолютивній частині вказаного рішення суду допущено описку, яка підлягає виправленню за ініціативою суду,а саме: в абзацах другому та третьому невірно зазначено РНОКПП відповідача, замість "" вказано "". Зазначена описка унеможливлює виконання рішення суду.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до вимог статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Поняття «описка» та «арифметична помилка» різняться за своєю суттю. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті помилки, яких він сам припустився.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Просудове рішенняу цивільнихсправах» від 18 грудня 2009 року №14 передбачено, що, вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Допущена описка в рішенні суду є технічною та її виправлення не впливає на зміст рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає що в резолютивній частині рішення суду від 30.04.2024 допущена описка, а саме: в абзацах другому та третьому невірно зазначено РНОКПП відповідача, що унеможливлює виконання рішення суду. Виправлення описки не змінює змісту даного рішення, тому допущена описка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку в резолютивній частині рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 30 квітня 2024 року у цивільній справі № 690/791/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме: абзаци другий та третій резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

"Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований 11 липня 2023 року Звенигородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про що зроблено відповідний актовий запис № 175.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , сплачений нею при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 80 копійок."

В решті рішення залишити без змін.

Ухвала є невід`ємною частиною рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 30 квітня 2024 року.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текс ухвали виготовлено 19 червня 2024 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА

.