ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/476/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

"10" червня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С. дослідивши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу, про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надання житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

28.05.2024 представник стягувача Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29.05.2024 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С. Фактично справу було передано судді 30.05.2024.

Суд на виконання вимог ч. 5 ст. 165 ЦПК України направив запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», для з`ясування місця реєстрації боржника.

Згідно з відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Як передбачено ч.1 ст. 164 ЦПК України, за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

За подання до суду заяви про видачу судового наказу судовий збір сплачується у розмірі 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 4-1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Так, згідно вимог ст.2 Закону України «Про судовий збір», платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами Закону України «Про платіжні послуги» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Постановою Правління Національного банку України №22 від 21.01.2004 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Положеннями Інструкції встановлено вимоги про заповнення розрахункових документів.

Як вбачається з матеріалів справи, до заяви про видачу судового наказу долучено копію платіжної інструкції від 28.03.2024 про сплату судового збору в розмірі 302 грн 80 коп.

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, відповідно до ч. 2 ст. 9 «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Згідно з правовими позиціями (висновками) Верховного Суду платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) та мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором (постанова Верховного Суду, зокрема, від 16.01.2019р. у справі №905/1057/18).

Як вбачається з копії платіжної інструкції №3407890 від 28.03.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» сплачено судовий збір в розмірі 308 грн 80 коп., в призначенні платежу прізвище боржника не зазначено, що не дає можливості ідентифікувати зазначене платіжне доручення, як документи, що підтверджують сплату судового збору за подання до суду даної заяви. Тобто, неможливо однозначно ідентифікувати, за якою заявою сплачено судовий збір.

Також, при перевірці в реєстрі підтвердження оплаті із Державного казначейства України станом на 10.06.2024 не підтверджено зарахування судового збору в сумі 302 грн 80 коп. до спеціального фонду Державного бюджету України, згідно з платіжною інструкцією, яку представником стягувача долучено до заяви.

Отже, платіжна інструкція №3407890 від 28.03.2024 року на суму 302 грн 80 коп. не може бути прийнято судом як належний доказ сплати судового збору.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч.1-3ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 і 177ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. За даних обставин, заяву про видачу судового наказу слід залишити без руху, а заявнику необхідно надати строк для виправлення недоліків заяви, який не може перевищувати трьох днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На виконання вимог даної ухвали заявнику необхідно надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору, який має містити відомості про те, яка саме заява оплачується судовим збором із зазначенням прізвища боржника.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 164, 175,185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу, про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надання житлово-комунальних послуг - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати трьох днів з дня вручення даної ухвали.

Попередити заявника, що в разі не виправлення зазначених в ухвалі недоліків протягом наданого часу, заява буде вважатись неподаною і повернута.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.С. Мицик