Номер провадження 2/754/1374/24
РІШЕННЯ

Іменем України

04 червня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Буша Н.Д.,

секретаря судового засідання Шклярської К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Ухвалою суду від 08.12.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Вивчивши матеріали цивільної справи та з урахуванням того, що від відповідача 25.12.2023 року на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження, оскільки відповідач не визнає позов, бажає зберегти сім`ю, також вважає, що дана справа потребує детального розгляду по суті, ухвалою суду від 06.02.2024 здійснено перехід з розгляду справи з порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Відповідно до вимог ст.ст. 19, 279 ЦПК України справа за вказаним позовом розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

12.04.2024 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Момот О.О. надійшла заява про уточнення позовних вимог, а саме про відмову частини позовних вимог, що стосується стягнення аліментів.

Позивач обгрунтовуючі свої вимоги, посилається на те, що 02.11.2002 року між сторонами було зареєстровано шлюб. Від шлюбу народились діти - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Останніми роками стосунки між сторонами розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, стали частими сварки. Кожен з них живе окремим життям та своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування. Позивач і відповідач сімейного життя не ведуть з початку 2020 року, шлюбних стосунків не підтримують, а отже збереження шлюбу неможливе. За таких обставин, зберігати сім`ю з відповідачем позивач вважає недоцільним, оскільки шлюб несе формальний характер.

Сторони в судове засідання не з`явились. Про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Від сторін надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність та про підтримання/визнання позову.

Суд вважає за можливим проводити розгляд справи на підставі наявних в ній доказів без участі сторін.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов до переконання про задоволення позову на підставі наступного.

Судом встановлено, що 02 листопада 2002 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відділом реєстрації актів громадянського стану Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві, було зареєстровано шлюб, актовий запис №1673, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

Від даного шлюбу сторони мають дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується відповідними копіями свідоцтва про народження.

На теперішній час подружні відносини між сторонами припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, сторони не бажають зберегти шлюб, тому шлюб між ними повинен бути розірваний.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Відповідно до ст. 112 ч. 2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Приймаючи до уваги, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Таким чином, суд вважає встановленим, що позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити за собою шлюбне прізвище " ОСОБА_1 ", про що вона зазначила у своєму позові.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1 073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 19,78, 81,82, 89, 142, 206, 263-265, 279 ЦПК України, ст.ст. 105, 112, 114-115 СК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 )та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_2 ), зареєстрований 02 листопада 2002 року відділом реєстрації актів громадянського стану Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 1673 - розірвати.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 )на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_2 )судовий збір у розмірі 1 073,60 грн.

Копію рішення направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання через Деснянський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 12.06.2024 року.

Суддя Н.Д.Буша