Справа № 449/847/23
У Х В А Л А

судового засідання

"13" червня 2024 р. м.Перемишляни

Перемишлянський районний суд Львівської області в складі:

судді: Гуняк О.Я.,

за участю секретаря судових засідань: Тивонюка С.Р.,

представник позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Перемишляни цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової і моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся до Перемишлянського районного суду Львівської області з позовною заявою про відшкодування майнової і моральної шкоди. Просить стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 8500 гривень матеріальної шкоди та 6700 гривень моральної шкоди.

Ухвалою Перемишлянського районного суду від 30.08.2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової і моральної шкоди в порядку спрощеного позовного провадження.

Встановлено відповідачу строк пять днів з дня вручення ухвали, для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч.4 ст.187 ЦПК України).

18.03.2024 року, на адресу суду надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Луньо Богдана Мирославовича, в якій останній просить: постановити ухвалу про перехід з розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання. Заява мотивована тим, що клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження не подавалось й таке не міститься в його позовній заяві. Зазначає, що при поданні заяви позивачем заявлено клопотання про витребуванн я доказів, з метою встановлення розміру моральної шкоди можливо буде подано клопотання про проведення відповідної експертизи. Зауважують, що відповідачем позовні вимоги заперечуються й також заявлені клопотання про витребування доказів, приєднання доказів до матеріалів справи та допит свідків. Вважають, що подані клопотання позивача та представника відповідача доцільно вирішувати на стадії підготовчого судового засідання.

В судовому засіданні представник позивача не заперечив щодо задоволення заяви. У вирішенні такої покладається на думку суду.

Представник відповідача в судовому засіданні заяву підтримав повністю та просив таку задовольнити з підстав зазначених у ній.

Ознайомившись із поданою заявою, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.ч.2, 6 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно до ч.2 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно ч.5 ст.274 ЦПК України суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 277 ЦПК України у випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (частина 3 статті 274 ЦПК України).

Згідно вимог ч.7 ст.277 ЦПК України частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Судом встановлено, що позов майнового характеру, предметом якого є відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 8500 гривень та 6700 гривень моральної шкоди. Зазначені позовні вимоги не передбачені ч.4 ст.274 ЦПК України, відтак не належать до позовних вимог, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Доводи представника відповідача у даному випадку не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, а додаткових обґрунтованих підстав, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження і обумовили б необхідність переходу до загального, у суду немає.

За наведених обставин та враховуючи не доведеність представником відповідача поважності причин переходу від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, то відсутні обґрунтовані підстави для переходу із спрощеного провадження в загальне.

Враховуючи зміст позовних вимог, значення справи для сторін, складність справи, прихожу до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з урахуванням вимог ст. ст. 274, 277 ЦПК України.

Суд наголошує, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 258-261, 274, 277, ЦПК України, суд,

постановив :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Луньо Богдана Мирославовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової і моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя : О. Я. Гуняк