Справа № 461/2570/23
Провадження № 6/461/12/24
20.06.2024 року. м. Львів.
Галицький районний суд м. Львова
головуючого судді Радченка В.Є.,
при секретарі Штогрині В.-Н.Л.
розглянувши заяви представника Акціонерного товариства «Ідея Банк» Трофімової Л.А. про поворот виконання рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк» про стягнення коштів, -
Представник боржника у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Подав заяву про розгляд справи у його відсутності.
Представник стягувача та стягувач у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомленого про час, дату і місце розгляду. Представник стягувача подав на адресу суду пояснення, згідно з яких просить суд повернути заяву про поворот виконання рішення суду без розгляду. Зазначив про здійснення судового розгляду у відсутності стягувача та його представника.
Відповідно до ч. 10 ст. 444 ЦПК України неявка осіб, які беруть участь у справі, не перешкоджає розгляду заяви про поворот виконання.
Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов до наступного висновку.
Постановою Львівського апеляційного суду від 11.10.2023 року рішення Галицького районного суду міста Львова від 13.06.2023 року скасовано та винесено нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 6975 грн. 00 коп. безпідставно сплаченої плати за кредитне обслуговування згідно кредитного договору № Р.25.106.176998 від 14.01.2014 року. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 3600 грн. 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 1-9 ст. 444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо скасовано рішення третейського суду, боржникові повертається все те, що з нього стягнуто на користь стягувача за вказаним рішенням. Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується. При вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.
Поворот виконання є способом захисту майнових прав відповідача і полягає у поверненні стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим рішенням. Настання повороту виконання можливе у разі:одержання позивачем (стягувачем) майна або грошових сум у порядку виконання рішення суду; скасування такого рішення і закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, або відмова у задоволенні позову чи заміна рішення шляхом задоволення позову в меншому розмірі, або скасування рішення з поверненням справи на новий розгляд, при якому позовні вимоги у меншому розмірі чи має місце відмову у їх задоволенні.
У зазначених випадках, ухвалюючи рішення, суд має зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставне стягнене з нього за скасованим рішенням.
Суд не вбачає підставність вимоги АТ «Ідея Банк» у порядку повороту виконання рішення Галицького районного суду м.Львова від 13.06.2023 року стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «Ідея Банк» винагороду виконавця 3525 грн., мінімальні витрати - 500,36 грн., оскільки такі не є грошовими коштами, стягнутими за рішенням Галицького районного суду м. Львова від 13.06.2024 року, яке скасоване постановою Львівського апеляційного суду від 11.10.2023 року, а тому вони не підлягають поверненню в порядку виконання рішення суду.
Щодо клопотання представника стягувача, адвоката Качмара І.О. повернути заяву про поворот виконання рішення суду без розгляду, оскільки порушено вимоги ч. 1 ст. 183 ЦПК України, а саме: представником АТ «Ідея Банк» не вказано у заяві про наявність або відсутність у юридичної особи електронного кабінету, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 8Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.
Частини 1-2 статті 55Конституції України регламентують, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 підкреслив значущість положень статті 55Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді.
Відповідно до частини першої статті 2ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з частиною 4 статті 4ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Частинами 2,3,5 ст. 4 ЦПК України передбачено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.Відмова відправа назвернення досуду зазахистом єнедійсною. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.
Закон України«Про судоустрійі статуссуддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.
Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Суд зазначає, що повернення заяви про поворот виконання рішення суду з формальних підстав унеможливить доступ особи до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів.
З урахуванням наведено, суд не вбачає правових підстав для повернення представнику боржника заяви про поворот виконання рішення без розгляду.
Керуючись ст.ст. 444, 259, 351 - 355 ЦПК України, суд, -
Задовольнити частково заяву представника Акціонерного товариства «Ідея Банк» Трофімової Л.А. про поворот виконання рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк» про стягнення коштів.
У задоволенні решти заявлених у заяві вимог - відмовити.
Повний текст судового рішення складено 24.06.2024 р.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Суддя В.Є. Радченко