Справа № 274/6707/23 Провадження № 2/0274/939/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

04.06.24 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовомАкціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк"
доОСОБА_1
простягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" (далі Банк) звернулось з позовом, у якому просить стягнути на його користь з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 22.10.2012 р. станом на 23.08.2023 р. у розмірі 37 233,37 грн., посилаючись на те, що ОСОБА_1 належним чином не виконує зобов`язань за зазначеним договором.

Заочним рішенням від 06.02.2024 р. позов задоволено (а. с. 137 138).

Ухвалою від 28.03.2024 р. заочне рішення від 06.02.2024 р. скасовано та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а. с. 163).

Розглядаючи справу, Суд виходить з наступного.

З довідки від 15.01.2024 р. Банку та виписки від 21.01.2024 р. по картці/рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритому в Банку на ім`я ОСОБА_1 , вбачається, що ОСОБА_1 станом на 15.01.2024 р. не має заборгованості перед Банком (а .с. 155, 156).

З наведеного випливає, що на даний час підстави вимагати від ОСОБА_1 стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 22.10.2012 р. станом на 23.08.2023 р. у розмірі 37 233,37 грн., відсутні, тобто між нею та Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк" не залишилося неврегульованих питань.

Суд враховує висновок, наведений у постанові Верховного Суду від 03.05.2018 р. у справі № 404/251/17 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/73868460):

"Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Проте поняття "юридичний спір" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття "спір про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання".

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Беручи до уваги наведене, Суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Керуючись статтями 255, 258 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут