У х в а л а

31 травня 2024 року

м. Київ

Справа № 308/13634/22

Провадження № 61-6688ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - відповідач), інтереси якого представляє адвокат Ісаєвич Олександр Михайлович (далі - адвокат),

на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 вересня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 березня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивачка) до відповідача про поділ спільно нажитого майна та

в с т а н о в и в :

1. 6 травня 2024 року (згідно з відомостями на поштовому конверті) адвокат в інтересах відповідача подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить: (1) поновити строк на касаційне оскарження зазначених судових рішень; (2) скасувати їх та скерувати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо строку на касаційне оскарження

4. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

4.1. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними (частина перша статті 127 ЦПК України).

4.2. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

4.3. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

4.4. 13 березня 2024 року апеляційний суд проголосив лише вступну та резолютивну частини постанови, а повне судове рішення склав 25 березня 2024 року. Згідно з відомостями на поштовому конверті адвокат в інтересах відповідача відправив касаційну скаргу поштою 6 травня 2024 року. Тобто пропустив передбачений частиною першою статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження, який обчислюється з дня складення повного судового рішення (останнім днем такого строку була середа 24 квітня 2024 року). Адвокат просить поновити відповідачеві строк на касаційне оскарження, однак належне обґрунтування поважності причин пропуску цього строку не навів.

4.5. За змістом пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

4.6. Адвокат у касаційній скарзі зазначив, що повний текст оскарженої постанови суд апеляційної інстанції надіслав на його електронну адресу 4 квітня 2024 року, а на адресу відповідача не надіслав. Стверджував, що касаційну скаргу подав у тридцятиденний строк з дня отримання повного тексту судового рішення. Проте дату його отримання не зазначив і не надав докази, які це підтверджують. Такі докази мають у нього бути, враховуючи твердження адвоката про отримання ним копії постанови апеляційного суду на електронну адресу. З огляду на зазначене відповідач має додатково обґрунтувати поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження та необхідності його поновлення.

4.7. Крім того, Верховний Суд звертає увагу на те, що згідно з відомостями на поштовому конверті адвокат подав касаційну скаргу до Верховного Суду 6 травня 2024 року. Проте на описі вкладення у цінний лист на адресу Верховного Суду є відбиток поштового штемпеля, датований 3 травня 2024 року. Тому відповідач має пояснити суду цю розбіжність, надати відповідне обґрунтування та докази, які підтверджують дату відправлення листа з трек-номером 637.

(2) Щодо сплати судового збору

5. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Адвокат у касаційній скарзі зазначив, що відповідач звільнений від сплати судового збору на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір» як учасник бойових дій. Для підтвердження цього надав копію посвідчення серії НОМЕР_1 , пред`явник якого має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

5.2. Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. У цьому приписі немає вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій і прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору, але є вказівка на те, що мова йде про справи, які стосуються порушення прав саме як учасників бойових дій.

5.3. Ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань (частина друга статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»).

5.4. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

5.5. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (близький за змістом висновок щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» сформульований у постановах Великої Палати Верховного Суду від 9 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) і від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19)).

5.6. Адвокат в інтересах відповідача звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою у справі про поділ спільно нажитого майна. Цей спір не стосується питань, пов`язаних з соціальним захистом відповідача як учасника бойових дій, із урахуванням положень статей 12 і 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

5.7. З огляду на вказане посилання адвоката на те, що відповідач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», є помилковим. Тому судовий збір він має сплатити на загальних підставах. Так само виснував Закарпатський апеляційний суд в ухвалі від 20 листопада 2023 року у справі № 308/13634/22, згідно з якою апеляційну скаргу відповідача залишив без руху.

5.8. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

5.9. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.10. За змістом підпункту 3 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

5.11. Позивачка звернулася до суду з позовом про поділ спільно нажитого майна у жовтні 2022 року. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі з 1 січня 2022 року становив 2 481,00 грн.

5.12. За подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми (підпункт 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.13. За змістом абзацу першого частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

5.14. За подання позову позивачка в суді першої інстанції сплатила 992,40 грн судового збору, тому за подання касаційної скарги відповідач має сплатити 992,40 х 200 % = 1 984,80 грн судового збору (розрахунок за мінімальною ставкою з огляду на відсутність даних про вартість садового будинку та земельної ділянки).

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 , Верховний Суд (Касаційний цивільний суд), справа № 308/13634/22).

5.15. Відповідач має надати суду документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному законом (враховуючи ціну позову за майновими вимогами щодо поділу садового будинку та земельної ділянки), разом із копіями документів, які підтверджують вартість такого майна, та копією документа про сплату судового збору для позивачки (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

(3) Щодо дотримання принципу рівності

6. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

6.1. Адвокат в інтересах відповідача додатками до касаційної скарги зазначив копії: посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 , розписки від 11 вересня 2019 року, договору про надання правової допомоги від 4 лютого 2024 року № 6/2024, ордера від 3 травня 2024 року серії НОМЕР_2 , а також касаційної скарги для позивачки.

6.2. До копії касаційної скарги для позивачки не додав копій перелічених документів. Надав їх виключно для суду. Проте ЦПК України не передбачає можливості визначати, які додані до касаційної скарги матеріали не надавати іншому учаснику справи. Останній має право висловитися, зокрема, щодо належності підтвердження повноважень представника. З огляду на вказане відповідач має подати до суду копії доданих до касаційної скарги матеріалів, які він не надав раніше, для позивачки.

(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

7. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

7.1. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення відповідачеві або адвокатові. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її відповідачеві.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 390, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Ісаєвич Олександр Михайлович, на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 вересня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима