УХВАЛА

29 травня 2024 року

м. Київ

справа № 185/12517/23

провадження № 61-6983ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - державний нотаріус Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Тимченко Ольга Миколаївна, про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

11 травня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року у цивільній справі № 185/12517/23.

За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки заявницею в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, в якому просила визнати за нею за набувальною давністю право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 .

Заочним рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року залишено без змін.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

За змістом пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Таким чином ціна позову у розглядуваній справі має визначатися вартістю 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 у касаційній скарзі не зазначає ціну позову і такі відомості у розпорядженні Верховного Суду наразі відсутні.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції закону на момент подання позову) за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року було встановлено в розмірі 2 684 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

З урахуванням наведеного судовий збір за подану касаційну скаргу становить 1% вартості спірного майна (1/4 частини квартири) х 200%, але не менше 2 147,20 грн та не більше 26 840 грн.

До касаційної скарги додано документ про сплату судового збору в розмірі 1 211,20 грн, однак не наведено обґрунтування такого розміру.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом обґрунтування розміру сплаченого судового збору виходячи із ціни позову обчисленої за правилами частини першої статті 176 ЦПК України, а у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вимогам закону, необхідно доплатити судовий збір та надати суду документ, що підтверджує доплату судового збору у визначеному законом розмірі і порядку.

Водночас Верховний Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Отже у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (757 000 грн у 2024 році) судові рішення не підлягають касаційному оскарженню, окрім випадків передбачених пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України .

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року у справі № 185/12517/23 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович