Справа № 288/984/24
Провадження № 2/288/314/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі- відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 .

На підставі заповіту посвідченого 14 лютого 2000 року секретарем Миролюбівської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, спадкоємцями майна померлого є його діти: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , кожен на 1/3 ідеальну частину спадщини.

В грудні 2023 року позивач отримала свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/3 ідеальної частини житлового будинку АДРЕСА_1 , земельної ділянки площею 0,2500 га та земельної ділянки площею 0,3500 га по АДРЕСА_1 .

При оформлені свідоцтв про право на спадщину позивач дізналась, що заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті батька подали вона та син сестри позивача - ОСОБА_6 , але свідоцтва про право на спадщину не отримали.

Брат позивача ОСОБА_4 після смерті батька проживав в будинку батька без оформлення спадщини та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач вважала, що після смерті брата, його частку в спадковому майні успадкувала дочка померлого брата, проте 25 березня 2024 року від нотаріуса позивач дізналась, що спадкова справа після смерті її брата не заводилась та спадщину ніхто не оформляв.

Так як позивач є спадкоємцем за законом на підставі ст. 1262 ЦК України на все майно, що належало її брату, вона 25.03.2024 року звернулась як спадкоємець другої черги до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальних дій - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину спадкового майна після смерті брата ОСОБА_4 в зв`язку з пропуском встановленого ст.ст. 1269-1270 ЦК України строку на прийняття спадщини.

У зв`язку з поважною причиною, а саме: позивач на час відкриття спадщини вважала, що спадкове майно її брата ОСОБА_4 успадкувала його дочка, а також те, що позивач не проживала із спадкодавцем в одному населеному пункті, про небажання дочки успадкувати майно свого батька ОСОБА_4 після його смерті, позивач дізналась лише 25 березня 2024 року, тобто поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і тому дані обставини свідчать про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті брата ОСОБА_4 терміном у три місяці.

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі, судові витрати просить покласти на позивача.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без участі їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з Заповіту посвідченого 14 лютого 2000 року секретарем Миролюбівської сільської ради, ОСОБА_3 заповів все своє майно ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 /а.с. 6/.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 04 травня 2000 року виконкомом Миролюбівської сільської ради Попільнянського району, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 15 /а.с. 7/.

Довідкою № 19 від 31 січня 2024 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області, визначено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , постійно проживав та був зареєстрований до дня його смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко /а.с. 8/.

Відповідно до Свідоцтв про право на спадщину за заповітом посвідчених 12 грудня 2023 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирського району Житомирської області, спадкоємцями майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є його діти: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - на 1/3 ідеальну частину спадщини. Спадщина, на яку в указаній частці видані дані свідоцтва, складається з житлового будинку АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,2500 га, що розташована в АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,3500 га, що розташована в АДРЕСА_2 . Дані свідоцтва видані ОСОБА_2 . Спадкова справа № 236/2001 /а.с. 9-11/.

Як вбачається з довіреності посвідченої 13 грудня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Рибак Сергій Юрійович уповноважує ОСОБА_2 бути його представником з питань оформлення його спадкових прав на майно, що залишилось після смерті діда ОСОБА_3 , а також узгоджувати всі питання, що виникатимуть в процесі виконання вищевказаних повноважень /а.с. 12/.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 81/02-31 від 25 березня 2024 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області, ОСОБА_2 відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на все майно після смерті брата ОСОБА_4 , в зв`язку з пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 13/.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої 25 березня 2024 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_4 , який помер - відсутня /а.с. 14/.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 29 листопада 2004 року виконкомом Миролюбівської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 26 /а.с. 27/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_4 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як вона вважала, що спадкове майно після смерті її брата успадкувала його дочка, також вона не проживала із спадкодавцем в одному населеному пункті. Про небажання дочки успадкувати майно після смерті її батька ОСОБА_4 позивач дізналась лише 25 березня 2024 року, тобто поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_2 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні просив судові витрати віднести на рахунок позивача, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 197-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті брата ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник