УХВАЛА

04 червня 2024 року

м. Київ

справа № 757/60692/19

провадження № 61-3221св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Осіяна О. М. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Шиповича В. В.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду Осіяна О. М., Білоконь О. В., Шиповича В. В. від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої майну посадовою особою органу державної влади, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2023 року, ухвалу та постанову Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року,

ВСТАНОВИВ :

05 березня 2024 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2023 року, ухвалу та постанову Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року у цій справі, у якій просив поновити строк на касаційне оскарження, зазначені судові рішення скасувати та передати справу до суду першої інстанції на новий розгляд.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 березня 2024 року для розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2023 року, ухвалу та постанову Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року визначено суддю-доповідача - Осіяна О. М. та суддів, які входять до складу колегії: Білоконь О. В., Сакара Н. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 25 березня 2024 року (касаційне провадження № 61-3221ск24) касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху для усунення її недоліків. Зазначено строк виконання ухвали та попереджено про наслідки її невиконання.

У зв`язку з перебуванням у відпустці судді Сакари Н. Ю., на підставі повідомлення судді Осіяна О. М. від 26 березня 2024 року, розпорядженням заступника керівника Апарату - керівника секретаріату від 26 березня 2024 року, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 березня 2024 року для розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2023 року, ухвалу та постанову Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року визначено суддю-доповідача - Осіяна О. М. та суддів, які входять до складу колегії: Білоконь О. В., Шипович В. В.

Ухвалою Верховного Суду від 23 квітня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження. Відкрито касаційне провадження та справу № 757/60692/19 витребувано з Шевченківського районного суду м. Києва. У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 31 січня2024 року у цій справі відмовлено.

23 травня 2024 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду заяву про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду Осіяна О. М. (судді-доповідача), Білоконь О. В., Шиповича В. В., помічника судді Гощар Ю. О. від участі у розгляді цієї справи та передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 23 травня 2024 року визнано заяву ОСОБА_1 виявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, у зв`язку із чим заява про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду підлягала поверненню заявнику.

03 червня 2024 року ОСОБА_1 повторно подав до Верховного Суду заяву про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду Осіяна О. М. (судді-доповідача), Білоконь О. В., Шиповича В. В., помічника судді Гощар Ю. О. від участі у розгляді цієї справи та передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

В заяві від 03 червня 2024 року ОСОБА_1 повторно зазначає ті ж самі доводи, що були викладені в заяві про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду від 23 травня 2024 року, а саме: існують обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості колегії суддів, заінтересованості у розгляді справи та порушено порядок визначення суддів для розгляду справи. Крім того, зазначав, що суддя Верховного Суду Осіян О. М. уже розглядав справу № 757/60692/19 за його позовом та, як на думку заявника, ухвалив незаконні судові рішення. Також заява про відвід обґрунтована тим, що у зв`язку з фактом оформлення протиправного протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду, внаслідок несанкціонованого втручання в автоматизований розподіл справ між суддями, в результаті маніпуляції автоматизованим розподілом справи внаслідок порушення порядку визначення цієї колегії суддів, є незаконно створеним нелегітимним органом судової влади в результаті порушення порядку визначення суддів для розгляду справи. Протокол автоматизованого розподілу судової справи № 757/60692/19 є незаконним.

Подана ОСОБА_1 заява про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду Осіяна О. М. (судді-доповідача), Білоконь О. В., Шиповича В. В., та помічника судді Гощар Ю. О. не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та підлягає поверненню з огляду на таке.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України. Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Подібні висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21), у постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 (провадження № 61-393св22).

У заяві про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду, як і в заяві про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду поданої 23 травня 2024 року ОСОБА_1 , повторно вживає зневажливі висловлювання, які не притаманні для написання ділових документів, відображають зневажливе ставлення заявника до судової гілки влади, а також надає зневажливу, іронічну оцінку процесуальних дій та рішень у справі, яка не стосується прав, свобод та інтересів ні позивача, ні інших учасників справи.

Зокрема, заявник зазначає:

«…Склад колегії суддів визначено в результаті несанкціонованого втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, який є неповажним та некомпетентним складом суду…»;

«…У зв`язку з оформленням вказаними службовими особами протиправної абсолютно незаконної підробленої ухвали Верховного суду від 23 квітня 2024 року у справі № 757/60692/19 (провадження № 61-3221ск24) (№ 118626922 в ЄДРСР), яка має ознаки фіктивності, службового підроблення, підроблення документів, використання завідомо підробленого документа, ведення в оману суду …»;

«…Умисно здійснено закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) спільно з суддями Верховного Суду Дундар І. О., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які до цього часу у даній справі фактично діяли за фальшивим злочинним принципом кругової поруки, підроблення офіційних документів, в результаті злочинної маніпуляції судовим розглядом даної справи, зловживаючи владою та службовим становищем судді Верховного Суду…»;

«…Повний склад колегії суддів Касаційного цивільного суду у складі судді Осіяна О. М. (доповідач), суддів Білоконь О. В., Шиповича В. В. є фактично незаконно створеним нелегітимним органом судової влади в результаті порушення порядку визначення колегії суддів…»;

«…Внутрішні інтереси суддів і судової влади не дають право на створення організованої групи та/або злочинної організації серед зазначених недоброчесних суддів ні у Київському апеляційному суді, ні у Верховному судді, які фактично продовжують здійснювати свій протиправний та злочинний вплив на згадані судові рішення в цій справі…».

Зазначене є виявом очевидної неповаги, не спрямоване на ефективний захист прав, свобод та інтересів заявника, а тому суперечить завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Такий виклад обґрунтувань у заяві про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду є виявом неповаги до суду та учасників справи, а тому Верховний Суд констатує, що подання цієї заяви про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду у цій редакції є зловживанням заявником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Оскільки заявник допустив зловживання процесуальним правом у вказаній справі (№ 757/60692/19), зокрема шляхом неодноразового подання заяви про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду та неодноразове вживання зневажливих висловлюваннь, які не притаманні для написання ділових документів, відображають зневажливе ставлення заявника до судової гілки влади, а також надає зневажливу, іронічну оцінку процесуальних дій та рішень у справі, яка не стосується прав, свобод та інтересів ні позивача, ні інших учасників справи, а тому відсутні підстави для розгляду заяви по суті.

Крім того слід зазначити, що у випадку зловживання процесуальними правами суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу в сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частини першої статті 148 ЦПК України).

Отже, Верховний Суд визнає подання ОСОБА_1 заяви про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду виявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, у зв`язку із чим заява про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду підлягає поверненню заявнику.

Керуючись статтями 43, 44, 260, 393, 398 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду Білоконь О. В., Осіяна О. М., Шиповича В. В., від участі у розгляді цієї справи повернути заявнику.

Заявнику надіслати копію ухвали разом з доданими до заяви про відвід (самовідвід) повного складу колегії суддів Верховного Суду матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Осіян

О. В. Білоконь

В. В. Шипович