УХВАЛА

21 травня 2024 року

м. Київ

справа № 760/5625/18

провадження № 61-3924ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шуляк Надія Олександрівна, на постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 202024 року у справі за позовом Солом`янської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2018 року Солом`янська окружна прокуратура міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про повернення земельної ділянки.

Позивач просив суд зобов`язати ОСОБА_1 повернути Київській міській раді земельну ділянку площею 0,0872 га по АДРЕСА_1 , привівши її у придатний для використання стан шляхом знесення самочинно збудованої будівлі.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 04 квітня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року задоволено апеляційну скаргу Солом`янської окружної прокуратури міста Києва.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 04 квітня 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову.

Зобов`язано ОСОБА_1 повернути Київській міській раді земельну ділянку площею 0,0872 га по АДРЕСА_1 , привівши її у придатний для використання стан шляхом знесення самочинно збудованої будівлі.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь Київської міської прокуратури міста Києва судові витрати в розмірі 4 405,00 грн.

15 березня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шуляк Н. О., засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року та залишити в силі рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 04 квітня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 12 квітня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано для усунення недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, а саме, запропоновано: подати до суду касаційної інстанції нову редакцію касаційної скарги з належним обґрунтуванням пункту 4 частини другої статті 389 ЦПК України, на який заявник посилається, як на підставу касаційного оскарження судового рішення; заявнику необхідно подати копії нової редакції касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи; вказати відомості щодо електронного кабінету адвоката.

Вимоги ухвали Верховного Суду від 12 квітня 2024 року заявник виконав.

Частиною першою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставою касаційного оскарження заявник зазначає, що суд апеляційної інстанції не застосував правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 31 травня 2018 року у справі № 29/505/17496/2011, від 04 грудня 2018 року у справі № 910/18560/16, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18, від 03 квітня 2023 року у справі № 643/18679/18 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заявник посилається на те, що суд апеляційної інстанції не дослідив зібрані у справі докази, а саме, висновок експертів за результатами проведеної комісійної будівельно - технічної експертизи від 20 лютого 2020 року № 9707/19-44/5186/5187/20-44, що фактично проведені будівельні роботи із влаштування об`єкта по АДРЕСА_1 класифікуються як реконструкція (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у визначений законом строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Також, заявник подав до суду касаційної інстанції клопотання про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Клопотання (заява) про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має містити обґрунтування необхідності зупинення виконання рішення або зупинення його дії, такими мотивами, зокрема, може бути відкриття виконавчого провадження щодо примусового виконання судового рішення, неможливість повороту виконання рішення у разі його скасування тощо.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

З урахуванням завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених частинами першою, третьою статті 2 ЦПК України, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки. Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим та містити обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, які підтверджені належними та допустимими доказами, зокрема, у разі відкриття виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду може бути надано копію такої постанови.

Враховуючи те, що заявник не надав доказів примусового виконання постанови суду апеляційної інстанції, клопотання про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 389, 394, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шуляк Надія Олександрівна, на постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року.

Витребувати із Солом`янського районного суду м. Києвацивільну справу № 760/5625/18 за позовом Солом`янської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про повернення земельної ділянки.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шуляк Надія Олександрівна, про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 06 лютого 2024 року.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

А. С. Олійник

І. М. Фаловська