Справа № 562/745/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2024 року Здолбунівський районний суд

Рівненської області в складі:

головуючого судді Саган Л.В.

присяжних Матвієнко С.І., Костюк О.Д.

за участю секретаря судового засідання Аврамчук Н.П.

адвоката особи, стосовно якої розглядається справа, ОСОБА_1

заінтересованої особи опікуна заявника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Здолбунові цивільну справу за заявою ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Здовбицької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_2 , Здолбунівська окружна прокуратура Рівненської області, про поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, в якій просить скасувати рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 21 квітня 2008 року про визнання його недієздатним та просить поновити йому цивільну дієздатність.

Заявник ОСОБА_3 у судові засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Неодноразово подавав до суду заяви про відкладення розгляду справи. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не подав.

Від голови комісії з реорганізації Комунального закладу «Урвенський психоневрологічний інтернат» Рівненської обласної ради Бухало О.П. на адресу суду надійшло повідомлення про те, що підопічний ОСОБА_3 відмовляється брати участь у судових засіданнях, про що власноруч написав відповідні заяви.

Адвокат особи, стосовно якої розглядається справа, ОСОБА_1 у судовому засіданні просить залишити заяву ОСОБА_3 про поновлення цивільної дієздатності без розгляду в зв`язку з неявкою в судові засідання заявника ОСОБА_3 .

Заінтересована особа ОСОБА_2 , яка є опікуном заявника ОСОБА_3 , підтримала клопотання адвоката, просить залишити заяву без розгляду.

Представник Органу опіки та піклування Здовбицької сільської ради Рівненського району Рівненської області Рощенко О.О. подала до суду заяву, в якій просить провести судове засідання без її участі, не заперечує щодо залишення заяви ОСОБА_3 без розгляду.

Прокурор Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області Постоєв І.О. подав до суду заяву, в якій зазначає, що відсутні підстави для представництва прокурором інтересів ОСОБА_3 по цивільній справі про поновлення цивільної дієздатності.

Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, що рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 21 квітня 2008 року в справі № 2о-35/07 ОСОБА_3 визнано недієздатним.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 25 липня 2016 року в справі № 569/7822/16 встановлено опіку над недієздатним ОСОБА_3 та призначено опікуном його рідну сестру ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.4 ст.300 ЦПК України скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, яка визнана недієздатною, у разі видужання або значного поліпшення її психічного стану здійснюється за рішенням суду на підставі відповідного висновку судово-психіатричної експертизи за заявою опікуна, членів сім`ї, органу опіки та піклування, такої особи, визнаної недієздатною, або її адвоката.

Згідно висновку судово-психіатричної експертизи № 226 від 14 травня 2021 року ОСОБА_3 страждає розладом особистості та поведінки внаслідок органічного ураження головного мозку (ЧМТ, алкогольна інтоксикація) з нерізко вираженим психоорганічним синдромом та емоційно-вольовими розладами. Наявні у психічному стані ОСОБА_3 розлади мислення, емоційно-вольової сфери, зниження критики до передбачення чи планування власних дій виражені не глибоко і не досягають рівня стійкого хронічного психічного захворювання чи недоумства, тому не позбавляють його здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, але істотно впливають на цю здатність. Підекспертний доступний формальному контакту, на питання відповідає по суті, в поведінці спокійний, старанно виконує пропоновані завдання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Згідно з ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до пунктів 1, 2, 6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

За змістом ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки заявника до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав заявника на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів інших учасників справи, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка заявника в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити заяву без розгляду, крім випадку, якщо від заявника надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню справи по суті. Зазначена норма дисциплінує заявника, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20), 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Враховуючи, що розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою у судові засідання заявника, який не з`являється до суду без поважних причин та не подав до суду заяви про розгляд справи без його участі, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення заяви без розгляду.

Разом з тим, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення її без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Також суд враховує, що згідно з п.9 Типового положення про психоневрологічний інтернат, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 грудня 2016 року № 957, адміністрація інтернату зобов`язана не менше ніж один раз на рік організовувати огляд підопічних лікарсько-консультативною комісією за участю лікаря-психіатра з метою вирішення питань щодо доцільності їх подальшого перебування в інтернаті та необхідності встановлення чи припинення опіки або піклування над ними. У разі потреби адміністрація інтернату сприяє в оформленні документів та організовує огляд підопічного медико-соціальною експертною комісією для встановлення групи інвалідності або продовження її строку, а також у реєстрації органом опіки та піклування помічника підопічного за вибором дієздатного підопічного відповідно до законодавства.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.223, 257, 294, 300, 352-355 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Здовбицької сільської ради Рівненського району Рівненської області, ОСОБА_2 , Здолбунівська окружна прокуратура Рівненської області, про поновлення цивільної дієздатності фізичної особи - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

С у д д я ОСОБА_4

Присяжні Матвієнко С.І.

Костюк О.Д.