Справа № 758/5766/24
У Х В А Л А

20 травня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Якимець О. І., ознайомившись із позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Сороки Михайла Миколайовича до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про стягнення суми страхового відшкодування,

в с т а н о в и в :

представник позивача - Сорока М. М. звернувся до суду з позовом до відповідача у якому просить стягнути суму страхового відшкодування.

Вважаю, що цю позовну заяву необхідно повернути позивачу з наступних підстав.

Із позовної заяви убачається, що позовна заява подана адвокатом Сорокою М. М. через підсистему «Електронний суд».

Згідно з ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон) адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Накладення адвокатом електронного цифрового підпису на копію ордера не свідчить про дотримання вимог щодо його змісту, в розумінні Положення № 41, а лише засвідчує його правовий статус електронної копії документа.

29 квітня 2022 року Рада адвокатів України ухвалила рішення № 45 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги», яким доповнила Положення, зокрема, пункт 10 новим абзацом наступного змісту: «Під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності». Разом з тим, якщо адвокат звертається до суду не від адвокатського бюро або від адвокатського об`єднання, а індивідуально, тому вимоги пункту 10 Положення у редакції рішення Ради адвокатів України від 29 квітня 2022 року № 45 не підлягають застосуванню у цьому випадку. Отже, обов`язковим реквізитом ордеру, є власноручний підпис адвоката (у графі «Адвокат»).

Зазначені висновки містяться у постанові Верховного Суду від 07 лютого 2023 року у справі № 466/487/22 (провадження № К/990/33710/22), від 22 грудня 2022 року у справі № 450/569/22 (провадження № К/990/25805/22), ухвали Верховного Суду від 02 березня 2023 року у справі № 522/14112/22 (провадження № К/990/6305/23), від 07 лютого 2023 року у справі № 466/77/22 (провадження № К/990/25807/22).

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи. Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер. Тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд». Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків Верховного Суду, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 22 травня 2023 року у справі № 713/2857/21 (провадження № 61-12392св22), постанові Верховного Суду від 08 червня 2023 року у справі № 466/566/22 (провадження № К/990/25689/22).

На підтвердження своїх повноважень як представника, адвокат Сорока М. М. надав до апеляційної скарги ордер, сформований через підсистему Електронний суд, проте електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога.

Враховуючи наведене вище, приходжу висновку, що до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували повноваження адвоката Сороки М. М. щодо представництва інтересів позивача та право підпису процесуальних документів, які подаються до суду.

Згідно з п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві, зокрема коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на наведене, на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід повернути позивачеві разом із доданими до неї документами.

Керуючись ст. ст. 185, 258-261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Сороки Михайла Миколайовича до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про стягнення суми страхового відшкодування - повернути позивачеві разом із доданими до неї документами.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію позовної заяви залишити в суді.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена суддею, що вважається днем її підписання, 20 травня 2024 року.

Суддя О. І. Якимець