Провадження №2/359/798/2024
23 травня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Семенюти О.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Моргушко Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» до ОСОБА_1 про стягнення суми виплаченого страхового відшкодування,
1. Короткий виклад доводів пред`явленого позову.
2. Процесуальні дії у справі. Ставлення учасників до цивільного процесу.
Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 листопада 2023 року (а.с.19) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим ПрАТ «СК «Універсальна», була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Семенюті О.Ю.
Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 27 листопада 2023 року (а.с.22) було залишено позовну заяву без руху для сплати судового збору.
Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 5 грудня 2023 року (а.с.28) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 23 квітня 2024 року (а.с.53-54) було витребувано у Бориспільського ВДРАЦС у Бориспільському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) інформацію про зміну прізвища відповідача.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 23 травня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, суд вирішив проводити заочний розгляд цивільної справи у відсутності відповідача.
В судове засідання представник позивача ОСОБА_4 не з`явився, направив на адресу суду клопотання (а.с.36-37), в якому позов підтримав та просив розглянути справу без його участі.
ОСОБА_1 також не з`явилася у судове засідання та не подала відзив на пред`явлений позов. Відповідач та її представник ОСОБА_5 у встановленому порядку повідомлялися про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується судовою кореспонденцією, що міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.43, 49, 57, 58, 60, 61).
3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
6 червня 2019 року ТОВ «ОТП Лізинг» та ПрАТ «СК «Універсальна» уклали додатковий договір №1 до генерального договору №3001/394/000001 від 22 квітня 2019 року добровільного страхування наземного транспортного засобу (а.с.6) предметом якого став автомобільмарки «Skoda», номерний знак НОМЕР_2 .
9 листопада 2020 року по вул. Ясна, 20 в м. Бориспіль сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля марки «Mitsubishi», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 та автомобіля марки «Skoda», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_3 . В результаті дорожньо-транспортної пригоди автомобіль марки «Skoda», номерний знак НОМЕР_2 , отримав механічні пошкодження. Ця обставина підтверджується довідкою про дорожньо-транспортну пригоду (а.с.9).
Постановою Бориспільського міськрайонного суду від 23 листопада 2020 року (а.с.11-12) ОСОБА_2 була визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.
Спірні правовідносини є комплексними та регулюються главою 67 «Страхування» та главою 82 «Відшкодування шкоди» ЦК України, Законом України «Про страхування» та Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору.
Відповідно до ст.6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є подія, внаслідок якої заподіяна шкода третім особам під час дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася за участю забезпеченого транспортного засобу і внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована за договором.
Згідно з ч.2, ч.5 ст.1187 ЦК України шкода, спричинена джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій основі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання чи утримування якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.
Відповідно ч.1 ст.1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 30 січня 2019 року в справі №755/9320/15 згідно зі статтями 512, 514 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом. Таким законом, зокрема, є норми статті 993 ЦК України та статті 27 Закону України «Про страхування», відповідно до яких до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Такий перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Натомість регрес - це право особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. Регрес характеризується тим, що правовідношення, за яким особа здійснила відшкодування, припинилося, у зв`язку з чим виникло нове правовідношення, пов`язане саме з регресною вимогою. Суброгація допускається у договорах майнового страхування, правовою підставою її застосування є стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування». Право регресу регулюється частиною першою статті 1191 ЦК України.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.
Встановлено, що ОСОБА_1 була визнана винною у спричиненні дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 9 листопада 2020 року. Ці обставини встановлені постановою Бориспільського міськрайонного суду від 23 листопада 2020 року і на підставі ч.6 ст.82 ЦПК України є обов`язковими для суду.
6. Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на це суд висновує, що з ОСОБА_1 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі2684 гривень 00 копійок.
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ч.6 ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд,
Позов приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» до ОСОБА_1 про стягнення суми виплаченого страхового відшкодуваннязадовольнити.
Повний текст заочного рішення суду складений 28 травня 2024 року.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня оголошення судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя: О.Ю. Семенюта