Справа № 202/9539/23
Провадження № 2/202/225/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

21 травня 2024 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Кіблицької Д.А.,

за участю секретаря Савич В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначила, що батьками позивача є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Після укладення шлюбу 30.06.1990 року прізвище позивача змінилося на ОСОБА_4 . Сестрою позивача є ОСОБА_5 . Після смерті батька ІНФОРМАЦІЯ_2 до матері позивача в порядку спадкування перейшли права на нерухоме майно - будинок та земельну ділянку в АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, про що складено свідоцтво про смерть НОМЕР_1 . За усною домовленістю між позивачем та її сестрою, сестра повинна була вчинити необхідні дії спрямовані на набуття нею права власності на майно матері в порядку спадкування. 25.04.2023 року сестра позивача померла, відповідні документи на оформлення права власності на майно матері в порядку спадкування оформити не встигла. Спадкова справа після смерті не заводилась, позивач є єдиним спадкоємцем за законом.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, завчасно надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просив ухвалити рішення на розсуд суду згідно чинного законодавства.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29.05.2023 року було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 28.03.2024 року закрите підготовче провадження і справу призначено до судового розгляду по суті.

Дослідивши заяву по суті справи та надані докази суд встановив наступні фактичні обставини.

Судом встановлено, що батьками позивача є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Після укладення шлюбу 30.06.1990 року прізвище позивача змінилося на ОСОБА_4 . Сестрою позивача є ОСОБА_5 . Після смерті батька 18.02.2011 року до матері позивача в порядку спадкування перейшли права на нерухоме майно - будинок та земельну ділянку в АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, про що складено свідоцтво про смерть НОМЕР_1 . За усною домовленістю між позивачем та її сестрою, сестра повинна була вчинити необхідні дії спрямовані на набуття нею права власності на майно матері в порядку спадкування. 25.04.2023 року сестра позивача померла, відповідні документи на оформлення права власності на майно матері в порядку спадкування оформити не встигла. Спадкова справа після смерті не заводилась, позивач є єдиним спадкоємцем за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1ст. 1268 ЦК України).

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За правилами ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30.05.2008 року встановлено, що при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців;2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач вчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через те, що оформленням спадщини займалася сестра позивача та повинна була вчинити щодо цього ряд юридичних дій, проте ІНФОРМАЦІЯ_3 сестра позивача ОСОБА_5 померла так і не оформивши спадкове майно. Дане твердження підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Таким чином, суд вважає, що з об`єктивних причин позивач на день спливу строку для подання заяви про прийняття спадщини не мала змоги приїхати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини та вчасно подати заяву про своє бажання її прийняти.

Виходячи із принципу пропорційності між досягненням можливої мети та інтересами суспільства, з одного боку, та переслідуємо метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд, яке включає право доступу до суду, що окрім звернення до суду для вирішення певного питання передбачає те, що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення особою свого права, та застосовувати принцип «пропорційності» при втручанні в право власності, щоб не порушити ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», позов слід задовольнити, а позивачу - надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Тому суд вважає, що строк позивачем пропущений з поважної причини та позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Д.А. Кіблицька