Дата документу 05.06.2024
Справа № 334/4442/24
Провадження № 2-о/334/234/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення заяви

05 червня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою в порядку ст.317ЦПК України про встановлення факту смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер у м. Мелітополь Мелітопольського району Запорізької області ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2024 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи залишено без руху, запропоновано заявнику виправити недоліки протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснено, що в іншому випадку заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Всі недоліки заяви повно викладено в указаній ухвалі суду. Про наслідки невиконання вимог ухвали заявника попереджено.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Запоріжжя про залишення заяви без руху від 30.05.2024 року отримано заявником наручно в приміщенні Ленінського районного суду м. Запоріжжя, про що свідчить відповідна розписка, яка міститься в матеріалах справи.

Станом на 05.06.2024 року ухвала про залишення заяви без руху від 30.05.2024 року не виконана, з заявами про продовження процесуального строку, визначеного судом, неможливість виконання ухвали суду з поважних причин заявник до суду не звертався.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України цивільне судочинство ґрунтується на принципі диспозитивності відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому, щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки, виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Такі висновки також виклав Верховний Суд в постанові від 31 січня 2019 року в справі №753/21967/15-ц.

Також, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Відповідно до вимог ч. 3ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що особа, яка подала заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням його недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Станом на 30.05.2024 недоліки заяви заявником не усунуті, що є підтвердженням втрати ним процесуальної заінтересованості у подальшому русі даної справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія заяви залишається в суді.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З урахуванням того, що у встановлений судом строк недоліки, зазначені в ухвалі про залишення заяви без руху, заявником не усунуто, суд вважає за необхідне визнати заяву неподаною і повернути заявнику.

Заявнику необхідно роз`яснити, що він не позбавлений права повторно звернутись до суду із указаною заявою за умови подання заяви, яка б відповідала вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Після набрання судовим рішенням законної сили, направити заяву з усіма доданими до неї матеріалами заявнику.

Суддя: Коломаренко К. А.