ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9376/24
провадження № 2/753/6345/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

"10" червня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання та поділ майна,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 в якому просить: розірвати шлюб, визначити місце проживання неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з батьком; спільне майно, а саме: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_3 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_4 та приватний будинок за адресою: АДРЕСА_5 залишити у праві власності ОСОБА_2 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 травня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов таких висновків.

Вимоги до форми, змісту та додатків до позовної заяви передбачені статтями 175 - 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, крім іншого, повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

- обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч наведеним вимогам позовна заява не містить

- реєстраційного номера облікової картки платника податків відповідача, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін;

- зазначення ціни позову та обґрунтованого розрахунку вартості майна.

Так, позивач 3 пунктом прохальної частини позовної заяви просить «спільне майно залишити у праві власності ОСОБА_2 , однак не вказує вартість вказаного майна.

Як визначено пунктом 2 частини першої стаття 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

ЦК України при класифікації речей як об`єктів цивільних прав поділяє речі на рухомі і нерухомі.

Відповідно до частини першої статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

В якості доказу дійсної вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна або висновок суб`єкта оціночної діяльності відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Отже, документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Позивачем у позовній заяві не зазначено ціну позову, виходячи з вартості майна, а також не надано доказів на підтвердження вартості майна, визнання права власності на яке є предметом позову у цій справі та підтвердження виконаних процедур з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності.

- У позовній заяві відсутній виклад оставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо визначення місця проживання дітей з відповідачем та залишення у його власності майна;

При цьому суд зауважує, що відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зі змісту позовної заяви не вбачається за захистом саме яких своїх прав, свобод чи законних інтересів звертаєтся до суду позивач з вимогою визначення місця проживання дітей з відповідачем та залишення у власності відповідача майна.

Відповідно, у позовній заяві не зазначено і докази, які б підтверджували обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги.

- Позовна заява також не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено частиною другою статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Також відповідно до частини третьої цієї статті передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Беручи до уваги, що позивач заявила дві вимоги немайнового характеру та вимогу майового характеру, враховуючи кількість об`єктів нерухомого майна, суд дійшов висновку, що позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 17 562,4 грн. (1211,2 + 1211,2 + 15 140).

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до акту складеного Дарницьким районним судом міста Києва від 10 травня 2024 року № 34278, позивачем не долучено до позовної заяви копію тексту позовної заяви для відповідача.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, а саме: подання у формі позовної заяви обґрунтування всіх позовних вимог, з зазначенням всіх відомостей передбачених п. 2 ст. 175 ЦПК України та чітко визначеними позовними вимогами, зазначення ціни позову; подання до суду документа, що підтверджує сплату судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; подання копії позовної заяви для відповідача.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Якусик