Справа № 152/34/24
Провадження №22-ц/801/1176/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Соколовська Т. О.
Доповідач :Сопрун В. В.
УХВАЛА

23 травня 2024 рокуСправа № 152/34/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

Судді доповідача Сопруна В.В.,

Суддів Матківської М.В., Міхасішина І.В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Лисого Олександра Васильовича на рішення Шаргородського районного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс-Банк», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про звільнення майна з під арешту,

встановив:

До Вінницького апеляційного суду через систему «Електронний суд» надійшла апеляційна скарга представника ОСОБА_1 адвоката Лисого О.В. на рішення Шаргородського районного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк не пізніше п`яти днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду, а саме: для сплати судового збору в розмірі 1816,80 грн та надати до Вінницького апеляційного суду ордер на здійснення представництва ОСОБА_1 , саме в Вінницькому апеляційному суді.

25 квітня 2024 року копію вищевказаної ухвали суду направлено представнику ОСОБА_1 адвокату Лисому О.В.на електронну адресу зазначену в апеляційній скарзі: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

25 квітня 2024 року адвокат Лисий О.В. отримав вказану ухвалу, про що свідчить Довідка про доставку електронного листа.

Верховний Суд в постанові від 30 листопада 2022 року по справі №759/14068/19 вказав, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Таким чином, недоліки апеляційної скарги не усунуто у строк встановлений ухвалою суду, не надано докази сплати судового збору на рахунок, зазначений в ухвалі суду та не надано повноважень адвоката.

Як вказано в ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В п.35 рішення у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішенні від 26 квітня 2007 року у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.27).

Можливість сторони дізнатись про стан відомого їй судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

Так, у п.41 рішення у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року (заява №3236/03) Європейський суд з прав людини вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення від 07 липня 1989 року у справі "Uniуn Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії"). Зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини зауважив, що "право на суд", одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватися з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (справа "Воловик проти України" від 06 грудня 2007 року, N15123/03, §53, 55, ЄСПЛ). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (справа "Перетяка та Шереметьев проти України" від 21 грудня 2010 року №17160/06 та N35548/06, §34, ЄСПЛ).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України", "Устименко проти України", "Рябих проти Російської Федерації", "Нелюбін проти Російської Федерації") повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Повноваження вищих судів мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення.

Враховуючи те, що протягом наданого судом строку і до дня постановлення ухвали про повернення апеляційної скарги, вимоги ухвали Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2024 року не виконані та недоліки апеляційної скарги не усунуті, таким чином, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути скаржнику.

Згідно ч. 6, 7 ст.357 ЦПК України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.357 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Лисого Олександра Васильовича на рішення Шаргородського районного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року вважати неподаною та повернути скаржнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.В. Сопрун

Судді М.В. Матківська

І.В. Міхасішин