Справа № 643/5124/24
Провадження № 2/643/2912/24
УХВАЛА

про передачу справи на розгляд іншого суду

24.05.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Новіченко Н.В., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку і способу участі у вихованні дитини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач) про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку і способу участі у вихованні дитини.

Розглянувши позовну заяву, суд зазначає наступне.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені у ч. 1 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип територіальної підсудності.

Підсудність як правове явище має не лише статичний аспект, а й динамічний, що розкривається при реалізації права на судовий захист в сфері цивільної юрисдикції.

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема, загальна, альтернативна та виключна.

Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Так, відповідно до ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

При цьому, у позовній заяві позивач зазначає, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з цим, згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова ОСОБА_2 не значиться.

Як вбачається з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 604998 від 22.05.2024 відповідач ОСОБА_2 з 14.08.2023 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, судом встановлено, що відповідно до визначених правил підсудності справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача даний позов не підсудний Московському районному суду м. Харкова.

При цьому, суд зазначає, що в силу приписів ст. 32 ЦПК спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Також суд наголошує, що порушення правил підсудності призводить до того, що особа позбавляється можливості розгляду її справи саме в уповноваженому суді як «суді, встановленому законом», що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, є підставою для скасування рішення суду в цивільній справі, внаслідок чого нівелюється вся діяльність суду першої інстанції в цивільній справі і, як наслідок, призводить до затягування розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне передати позовну заяву ОСОБА_1 за підсудністю до Харківського районного суду Харківської областіза зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 260 ЦПК суд

УХВАЛИВ:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку і способу участі у вихованні дитини передати на розгляд Харківського районного суду Харківської області.

2.Відповідно до ст. 261 ЦПК дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко