ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 637/909/21 Номер провадження 22-ц/814/493/24Головуючий у 1-й інстанції Кириченко О.С. Доповідач ап. інст. Дряниця Ю. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

суддя-доповідач Дряниця Ю.В.,

судді: Бутенко С.Б., Прядкіна О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Диканського районного суду Полтавської області від 15 лютого 2023 року за заявою ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про визнання ОСОБА_2 недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна.

Ухвалою Диканського районного суду Полтавської області від 15 лютого 2023 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що ОСОБА_3 до початку розгляду справи по суті подана заява про залишення її заяви про визнання особи недієздатною без розгляду, зазначена заява не суперечить чинному законодавству та правам і інтересам сторін, а підстави для відмови у задоволенні поданої заяви законодавством не передбачені.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У доводах апеляційної скарги вказує, що вона особисто жодних заяв до районного суду з вимогою про залишення заяви про визнання особи недієздатноюбез розгляду не подавала.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно п. 4. ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи позов без розгляду місцевий суд виходив з того, що за правилами ст. 13 ЦПК України сторони вправі розпоряджатися процесуальними правами на власний розсуд, у зв`язку з цим дійшов висновку про можливість задоволення заяви, поданої ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви про визнання особи недієздатною.

Колегія суддів не в повному обсязі погоджується з таким висновком місцевого суду з огляду на наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до положень статті 43 ЦПК України (у редакції, чинній на час звернення заявника з заявою) документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до п.п. 10, 11 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 № 814 (в редакції чинній на момент постановлення ухвали) приймання та передавання документів електронними засобами зв`язку здійснюється відповідно до Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом ДСА України від 04.12.2013 № 164, та Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами, затвердженого наказом ДСА України від 15.11.2016 № 231. При роботі з документами, що приймаються або передаються електронною поштою судами, застосовуються офіційні електронні адреси цих судів, визначені Положенням про порядок використання ресурсів мережі Інтернет в ДСА України, територіальних управліннях ДСА України, підприємствах, що належать до сфери управління ДСА України, місцевих та апеляційних судах, затвердженим наказом ДСА України від 15.11.2016 № 230.

Судові справи, а також інші документи і матеріали, що стосуються розгляду судових справ у суді, приймає та реєструє в АСДС канцелярія відповідно до Положення про АСДС.

При надходженні до суду електронного документа, засвідченого кваліфікованим електронним підписом, оригінал такого електронного документа вноситься до АСДС разом з відповідним кваліфікованим електронним підписом та звітом про результати перевірки дійсності цього підпису.

У пункті 111 розділу V «Перехідні положення» Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 визначено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Отже, з наведеного слідує, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22).

Згідно положень ч.ч. 2, 4 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З матеріалів справи не можливо встановити, чи була заява ОСОБА_1 , подана до суду в електронній формі шляхом направлення на електронну пошту суду, засвідчена електронним цифровим підписом, оскільки у справі відсутній протокол створення та перевірки кваліфікаційного та удосконаленого електронного підпису.

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

З огляду на те, що ОСОБА_1 заперечує надіслання до суду заяви про залишення без розгляду її заяви про визнання особи недієздатною, а також відсутність у матеріалах справи доказів засвідчення вказаної заяви електронним цифровим підписом при направленні її до суду засобами електронної пошти, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про можливість залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна.

Отже, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та перешкоджає подальшому провадженню у справі, з направленням справи для до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Диканського районного суду Полтавської області від 15 лютого 2023 року скасувати.

Справу за заявою ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: Ю.В. Дряниця

Судді: С.Б. Бутенко

О.В. Прядкіна