Справа № 296/1253/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" травня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі: головуючого судді Шкирі В.М., за участю секретаря судового засідання Сейко Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

09.02.2024 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов обґрунтовує тим, що вінОСОБА_1 , є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Його батько після смерті матері лишився проживати в квартирі АДРЕСА_1 один. Хоча він проживав з сім`єю окремо від батька, але вони часто бачились, спілкувались, він допомагав йому по господарству. Його батько помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . На момент смерті батько був власником квартири АДРЕСА_1 , яку успадкував після смерті своєї дружини, а його матері. Він є єдиним сином.

Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскількисмерть батька це важка втрата і спочатку він займався поховання батька і пов`язаними з цим питаннями, а в подальшому якось за життєвими клопотами про спадкування зовсім не думав. Він сам за професією деревообробник і не дуже юридично обізнана людина, тому вважав, що якщо він єдиний син померлого, користується його майном, матеріально утримує це майно, то фактично є спадкоємцем після нього.

Звернувшись лише на початку лютого до нотаріуса, він з`ясував, що є певний строк для прийняття спадщини. Нотаріус надала йому довідку-роз`яснення про те, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини і для визначення додаткового строку він має звернутися до суду.

Згідно довідки Управління ведення реєстру територіальних громад його батько ОСОБА_2 був зареєстрований в квартирі один.

Згідно витягу зі Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилась.

Ухвалою суду від 13.02.2024 у справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження з викликом сторін

01.04.2024 підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Галагуз Д.М. в судове засідання не з`явилася. Подала до суду про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача Житомирської міської ради Сищук Н.М. надала заяву про розгляд справи у її відсутність (а.с 20).

Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів у цій справі, достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 документований паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 виданим 04.09.1996+ року народження, має картку платника податків НОМЕР_2 (а.с.4,5)

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого 16.01.1980 року, позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 (а.с. 6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_4 (а.с. 7).

На день смерті ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 про що надано довідку ОСББ "На виставці" від 06.02.2024 та довідку від 29.01.2024 управління ведення реєстру Житомирської міської ради (а.с.10,11)

02.03.2017 ОСОБА_2 , після померлої дружини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , видано свідоцтво про спадщину за законом НВО 929738 на квартиру за адресою АДРЕСА_2 , (а.с. 12).

Згідно витягу зі спадкового реєстру №75702678 від 06.02.2024 інформація щодо спадкоємців ОСОБА_2 відсутня (а.с.9)

06.02.2024 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу І.Муревич розглянуто усне звернення ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про спадщину за закеоном на квартиру АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та роз`яснено що він пропустив строк на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, який становить 6 місяців, а також на момент смерті за адресою померлого зареєстрований не був (а.с. 8).

21.03.2024 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу І.Муревич винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій щодо видачі ОСОБА_1 свідоцтва про спадщину у зв`язку з пропуском строку на звернення з заявою проо прийняття спадщини.

Таким чином існує спір, що регулюється нормами ЦК України

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскількисмерть батька це важка втрата і спочатку він займався поховання батька і пов`язаними з цим питаннями, а в подальшому якось за життєвими клопотами про спадкування зовсім не думав. Він сам за професією деревообробник і не дуже юридично обізнана людина, тому вважав, що якщо він єдиний син померлого, користується його майном, матеріально утримує це майно, то фактично є спадкоємцем після нього.

Звернувшись лише на початку лютого до нотаріуса, він з`ясував, що є певний строк для прийняття спадщини. Нотаріус надала йому довідку-роз`яснення про те, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини і для визначення додаткового строку він повинен звернутися до суду.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Водночас судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд України у постановах від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 та Верховний Суд у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, у цій конкретній справ позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що він пропустив строк на прийняття спадщини після смерті батька з поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, отже позов задоволенню не підлягає .

Разом з цим, недоведеність позовних вимог не є перешкодою у зверненні до суду повторно, за наявності доказів, що не були надані суду.

Керуючись статтями 89,259,265,268,273,354,355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Cуддя В. М. Шкиря