ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 534/1610/23 Номер провадження 22-ц/814/2053/24Головуючий у 1-й інстанції Морозов В.Ю. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Дряниця Ю.В., Чумак О.В.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення учасників справи) у м.Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»

на рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 16 січня 2024 року, постановлене суддею Морозовим В.Ю.,

у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

30.07.2023 АТ КБ «ПриватБанк» звернулося в суд із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування вимог позову зазначає, що 29.01.2022 здійснено ідентифікацію клієнта та ОСОБА_1 підписав заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. Підпис відповідачем здійснено власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України».

Відповідачем погоджено використання ОТР пароля в якості підпису та інших видів простого електронного підпису, а саме, при здійсненні будь-яких операцій та правочинів між сторонами за допомогою ОТР пароля як простого електронного підпису сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження клієнтом здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому банком ОТП паролю на фінансовий номер телефону клієнта.

У подальшому відповідач виявив бажання отримати послугу «Миттєва розстрочка. Кредит готівкою», ознайомився із актуальними умовами кредитування та 29.01.2022 підписав паспорт споживчого кредиту за допомогою ОТР пароля. Після чого із відповідачем за допомогою ОТР пароля було підписано кредитний договір б/н від 29.01.2022 про надання строкового кредиту в розмірі 40 900,00 грн. шляхом перерахування коштів на поточний рахунок позичальника на строк 36 місяців із встановленням річної відсоткової ставки у розмірі 18%. Додатково із відповідачем за допомогою ОТР пароля підписано графік кредиту.

Відповідач не надав своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору та графіку кредиту, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою за рахунком. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором станом на 01.05.2023 утворилася заборгованість у розмірі 45 808,00 грн., заявлена банком до стягнення, яка складається із: 40 900,00 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 4 908,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками.

Рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 16.01.2024 у задоволенні вимог позову АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовлено.

Рішення міського суду вмотивовано тим, що відповідач не повинен нести відповідальність за неналежне виконання зобов`язання за кредитним договором, оскільки списання грошових коштів з карткових рахунків відбулося не за його розпорядженням, а виявивши їх безпідставне списання він повідомив про цей факт банк та правоохоронні органи.

Не погодившись із указаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення міського суду скасувати та ухвалити нове про задоволення вимог позову.

Із підстав, раніше викладених у позовній заяві, доводить факт укладення кредитного договору та погодження позичальником істотних умов зобов`язання за ним. Тоді як суд безпідставно відмовив у стягненні фактично отриманих кредитних коштів та нарахованих відсотків, чим допустив порушення норм матеріального права.

Наголошує, що заборгованість відповідача за фактично використаними кредитними коштами підтверджена належними та допустимими доказами, зокрема первинними банківськими документами, які залишені поза увагою суду першої інстанції.

Просить врахувати, що для того, щоб зайти до Приват 24 недостатньо мати лише телефон, номер мобільного телефону або картки відповідача, потрібно або знати пароль входу, або ж для зміни паролю знати ПІН-код картки клієнта, щоб можна було зміни пароль входу до Приват 24. Тоді як за розголошення ПІН-код несе відповідальність лише клієнт. Із урахуванням викладеного саме відповідач повинен нести відповідальність за здійснення платіжних операцій 29.01.2022, так як у цей період не повідомив банк про втрату доступу до його фінансового номеру телефону, в тому числі про втрату особистих даних і незаконного використання інформації третіми особами для ініціювання платіжних операцій.

Зазначає, що відповідачем не доведено, що кошти переведені без його волевиявлення, не за його власним розпорядженням. Тоді як наявність кримінального провадження не може свідчити, у силу презумпції невинуватості, про вчинення злочину стосовно відповідача до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення його від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Умов та Правил про надання банківських послуг у випадку настання певних обставин, передбачених ними.

Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження (ч.1 ст.368 ЦПК України) без повідомлення учасників справи (ч.1 ст.369 ЦПК України).

23.04.2024 до Полтавського апеляційного суду надійшов відзив представника відповідача - адвоката Чернушенка В.Ю. на апеляційну скаргу, яку просить залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін, як законне та обґрунтоване актуальною позицією Верховного Суду та постановою Полтавського апеляційного суду від 25.10.2023 у справі №534/1416/22, яка становить преюдицію.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приймає до уваги наступне.

Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що 29.01.2022 між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір №б/н, яким сторони погодили: тип кредиту - строковий кредит; сума кредиту - 40 900,00 грн.; строк кредитування - 36 місяців; процентна ставка - 1,5% на місяць (18% річних); ти процентної ставки - фіксована; загальні витрати за кредитом - 22 086,00 грн.; орієнтовна загальна вартість кредиту для позичальника за весь строк користування кредитом 62 986,00 грн.; реальна річна процентна ставка - 35,33% річних.

Сторони погодили, що банк та позичальник узгодили при наданні банком будь-яких послуг позичальнику, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису.

Сторони визнали простим електронним підписом такі способи підписів позичальника: ОТР-пароль, QR-код, підпис стилусом на планшеті у відділенні банку, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах банку у мережі Інтернет, де позичальнику надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір , дати доручення банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідно до ПК банку дає позичальнику змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої позичальник надає банку шляхом підписання способами, що узгоджені сторонами вище.

Сторони визнали правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження.

При здійсненні будь-якої операції та правочинів між сторонами за допомогою ОТР-паролю як простого електронного підпису сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу позичальника та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження позичальником здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому банком ОТП-паролю на фінансовий номер телефону позичальника.

Сторони погодили, що банк самостійно приймає рішення про застосування того чи іншого виду електронного підпису.

Згідно з п.7 кредитного договору сторони не несуть відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором, якщо це викликано дією обставин непереборної сили, про які сторони в момент укладення договору не могли знати та не могли їх передбачити (обставини «форс-мажору»).

Сторона, якій стало відомо про настання чи загрозу настання обставин «Форс-мажору», негайно, але в будь-якому випадку не пізніше наступного робочого дня, повідомляє про них іншу сторону усно (за допомогою телефону) та письмово (шляхом передання відповідного повідомлення факсом, кур`єром, засобами електронної пошти). У випадку недотримання стороною положення цього пункту, така сторона позбавляється права посилатись на наявність обставин «форс-мажору» (п.7.3. кредитного договору)./а.с.24-30/

До кредитного договору банк додав Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг; графік платежів за споживчим кредитом; загальні умови надання кредитів «Миттєва розстрочка. Кредит готівкою» АТ КБ «ПриватБанк»./а.с.11-22, 31, 33-37/

Згідно з розрахунком заборгованості за договором №б/н від 29.01.2022, укладеного між ПриватБанк та ОСОБА_1 станом на 01.05.2023 загальна заборгованість за наданим кредитом становить 45 808,00 грн., що складається із: 40 900,00 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 4 908,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками./а.с.7-8/

Зі змісту виписки ПриватБанк за договором №б/н за період 29.01.2022-02.05.2023 убачається, що по картці № НОМЕР_1 здійснено покупку в розмірі 40 900,00 грн., операція вчинена 29.01.2022; передувало викладеному збільшення ліміту./а.с.9,10/

30.01.2022 ОСОБА_1 звернувся до відділу поліції №2 (м.Горішні Плавні) Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області із заявою про кримінальне правопорушення, про те, що в період часу з 23:00 год. 28.01.2022 по 16:30 год. 29.01.2022, невідома особа перебуваючи біля буд. АДРЕСА_1 , де діючи таємно, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi 9» чорного кольору, чим завдала заявникові матеріального збитку. Без виїзду поліції./а.с.60,62/

31.01.2022 відомості про кримінальне правопорушення кваліфіковане за ч.1 ст.185 КК України внесені до ЄРДР за №0000064./а.с.61/

Відмовляючи у задоволенні вимог позову, міський суд виходив із того, що при здійсненні платіжної операції 29.01.2022 на суму 40 900,00 грн. відповідач особисто не використовував електронний засіб, повідомив банк про несанкціоноване списання грошових коштів з його рахунку та звернувся до правоохоронних органів з приводу вчинення шахрайських дій з картковим рахунком. Банком не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою.

Апеляційний суд із такими висновками суду першої інстанції погоджується з таких підстав.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України).

За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1054 ЦК України).

Відповідно до положень статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) встановлено, що суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України.

При проведенні переказу його суб`єкти мають здійснювати в межах своїх повноважень захист відповідної інформації від несанкціонованого доступу до інформації - доступу до інформації щодо переказу, що є банківською таємницею або є іншою інформацією з обмеженим доступом, осіб, які не мають на це прав або повноважень, визначених законодавством України, а також якщо це не встановлено договором; несанкціонованих змін інформації - внесення змін або часткового чи повного знищення інформації щодо переказу особами, які не мають на це права або повноважень, визначених законодавством України, а також встановлених договором; несанкціонованих операцій з компонентами платіжних систем - використання або внесення змін до компонентів платіжної системи протягом її функціонування особами, які не мають на це права або повноважень, визначених законодавством України, а також встановлених договором.

У пункті 32.1 статті 32 Закону визначено, що банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів.

Банк або інша установа - учасник платіжної системи, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за проведення переказу лише внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і проведенням незаконних операцій з компонентами платіжних систем (платіжні інструменти, обладнання, програмне забезпечення тощо) (пункт 33.3. статті 33 Закону).

Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» (надалі - Положення), банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу, у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснення операції з використання електронного платіжного засобу, банк несе ризик збитків від здійснення таких операцій.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (пункт 9 розділу VI Положення).

Відповідно до статей 12, 13, 81 ЦПК України обов`язок доказування та подання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно (упродовж двох робочих днів) повідомив позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлена особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача кредитної заборгованості в сумі 45 808,00 грн., яка виникла внаслідок списання коштів із рахунка позичальника через шахрайські дії третіх осіб.

Доводами апеляційної скарги висновки суду першої інстанції не спростовуються, зводяться до припущень розголошення позичальником ПІН-коду, що не знайшло свого підтвердження в судах першої та апеляційної інстанцій.

Тоді як за недоведеності факту недотримання відповідачем вимог щодо захисту інформації або вчинення ним інших дій чи бездіяльності, що сприяли здійсненню незаконних операцій з компонентами платіжних систем, підстав для покладення на позичальника відповідальності за спірні операції колегією суддів не вбачається.

Рішення суду першої інстанції ґрунтується на вимогах закону та встановлених фактичних обставинах справи й підстав для його скасування з мотивів, наведених в апеляційній скарзі, апеляційним судом не вбачається.

Інші доводи апеляційної скарги стосуються доведеності факту укладення кредитного договору та погодження позичальником умов кредитування, що в контексті встановленого судом несанкціонованого списання грошових коштів з рахунку позичальника внаслідок шахрайських дій з його картковим рахунком третіми особами, не впливають на правильність висновків суду першої інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року), (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

За вказаних обставин колегія суддів апеляційного суду залишає апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» без задоволення, а оскаржуване рішення суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 375, ст.ст.381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - залишити без задоволення.

Рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 16 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 23.05.2024.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді Ю.В. Дряниця

О.В. Чумак