Справа № 761/862/15-ц
Провадження № 2-р/761/8/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Фролової І.В. розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 15 травня 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ житлового будинку, -

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 15 травня 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ житлового будинку.

У своїй заяві просить суд роз`яснити ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 травня 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в частині того:

- Чи став ОСОБА_1 після ухвалення судового рішення власником приміщень в приватному житловому будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 4.2 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року?

- Чи став ОСОБА_3 після ухвалення судового рішення власником приміщень в приватному житловому будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 4.1 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року?

- Чи стала ОСОБА_4 після ухвалення судового рішення власником приміщень в приватному житловому будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 4.3 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року?

-Чи залишились у спільній власності ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 виключно приміщення приватного житлового будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 5 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року?

Свою заяву обґрунтовує тим, що після постановлення ухвали суду від 15 травня 2015 року про затвердження мирової угоди, сторонам виявилось дещо не зрозумілим та відповідно виникли різні тлумачення як це рішення розуміють власники будинку (сторони по справі) і державні реєстратори в частині, що стосується того чи було рішенням суду проведено фактичний поділ майна чи ні і відповідно у правильному виконанні рішення.

У зв`язку з чим, звернувся до суду з вказаною заявою.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 08 листопада 2023 року матеріали заяви було передано на розгляд судді Фроловій І.В.

Суд, вивчивши заяву та додатки до неї, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

Виходячи з даної норми закону та змісту заяви, підстави для виклику в судове засідання учасників справи відсутні, а тому сторони в судове засідання не викликалися.

З аналізу ст. 271 ЦПК України випливає, що роз`ясненню підлягають рішення, які мають виконуватися як у добровільному порядку, так і примусово.

Головною підставою для подання заяви про роз`яснення рішення суду є його незрозумілість , що ускладнює його виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим закон не містить, а тому їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

У п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою - це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю. Для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного.

Суд враховує в якості консультаційних роз`яснення, викладені в п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», де зазначено, що ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій ЦПК України, і обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини. Разом з тим, рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається.

Роз`яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення. Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення рішення полягає у викладенні судом його змісту у більш доступній, чіткій та конкретизованій формі, при цьому забезпечуючи дотримання принципів «незмінності» змісту рішення та виключно в межах тих питань, які були предметом судового розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва було затверджено мирову угоду, якою сторонами вирішено справу мирним шляхом за для збереження сімейних відносин про поділ одноквартирного (садибного) житлового будинку АДРЕСА_1 та надвірних будівель між співвласниками в рівних частинах по 1/3 кожному.

Зі змісту мирової угоди вбачається, а саме з п.п. 4-5 що:

«4. Даною Мировою угодою сторони визначили, що з моменту набуття законної сили ухвали Шевченківського районного суду м. Києва про визнання даної Мирової угоди:

4.1. у ОСОБА_5 , « ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт: серія НОМЕР_1 , виданий Святошинським РУГУ МВС України в м. Києві 08.11.2001року, проживаючого(i) за адресою: будинку АДРЕСА_1 , виникає право власності на 1/3 частину в спірному будинку, розташованому за адресою: будинку АДРЕСА_1 , а саме приміщення квартири № 1 , загальною площею 33,4 кв.м.: веранда 1 площею 7,4 кв.м., кухня 2 площею 5,7 кв.м., коридор 3 площею 6,5 кв.м., житлова 4 площею 13,8 кв.м., а також погріб під «а2»;

4.2. у ОСОБА_1 , « ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт: серія НОМЕР_2 виданий Святошинським РУГУ МВС України в м. Києві 15.11.2001року, проживаючого(i) за адресою: будинку АДРЕСА_1 , виникає право власності на 1/3 частину в спірному будинку, розташованому за адресою: будинку АДРЕСА_1 , а саме приміщення квартири № 4 , загальною площею 146,8 кв.м.: тамбур 1 площею 2,7 кв.м., бойлерна 2 площею 2,8 кв.м., кухня 3 площею 13 кв.м., санвузол 4 площею 5,6 кв.м., коридор 5 площею 6,5 кв.м., коридор 6 площею 7 кв.м., житлова 7 площею 25,4 кв.м., житлова 8 площею 21,2 кв.м., тамбур 9 площею 1,2 кв.м., кладова 10 площею 1,5 кв.м., коридор 11 площею 2,4 кв.м., котельня 12 площею 1,7 кв.м., туалет 13 площею 1,7 кв.м., передня 14 площею 17,7 кв.м., житлова 15 площею 18,3 кв.м., туалет 16 площею 1,9 кв.м., житлова 17 площею 16,2 кв.м.;

4.3. у ОСОБА_4 , « ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт: серія НОМЕР_3 виданий Ватутінським РУГУ МВС України в м. Києві 15.11.1999року, проживаючого(ї) за адресою: будинку АДРЕСА_4 , виникає право власності на 1/3 частину в спірному будинку, розташованому за адресою: будинку АДРЕСА_1 , а саме приміщення квартири № 3 , загальною площею 64,8 кв.м.: коридор 1 площею 6 кв.м., туалет 2 площею 0,9 кв.м., ванна 3 площею 3,2 кв.м., кухня 4 площею 10,3 кв.м., передня 5 площею 12 кв.м., коридор 6 площею 2,5 кв.м., житлова 7 площею 29,9 кв.м.;

5. Всі вище зазначені співвласники погоджуються, що у загальному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (Позивач та Відповідач 1,2) залишається приміщення квартири № 2 , загальною площею 43,7 кв.м.: коридор 1 площею 2,7 кв.м., санвузол 2 площею 3,8 кв.м., кухня 3 площею 8,1 кв.м., передня 4 площею 8,8 кв.м., житлова 5 площею 20,3 кв.м., а також надвірні будівлі: гараж літ. «Е», споруди: огорожа № 3 (площею 35,6 кв.м.), розташована на центральній межі земельної ділянки, хвіртка 6, ворота № 7.».

В даному випадку, суд зауважує, що відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Водночас, згідно зі ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними або за рішенням суду.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що заява про роз`яснення рішення суду по цивільній справі №761/862/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ житлового будинку підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 271 ЦПК України, п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», суд-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 15 травня 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ житлового будинку - задовольнити.

Роз`яснити ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 15 травня 2015 №761/862/15-ц у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ житлового будинку наступним чином:

1) Роз`яснити, що ОСОБА_1 після ухвалення судового рішення став власником приміщень в приватному житловому будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 4.2 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року, а саме: приміщення квартири № 4 , загальною площею 146,8 кв.м.: тамбур 1 площею 2,7 кв.м., бойлерна 2 площею 2,8 кв.м., кухня 3 площею 13 кв.м., санвузол 4 площею 5,6 кв.м., коридор 5 площею 6,5 кв.м., коридор 6 площею 7 кв.м., житлова 7 площею 25,4 кв.м., житлова 8 площею 21,2 кв.м., тамбур 9 площею 1,2 кв.м., кладова 10 площею 1,5 кв.м., коридор 11 площею 2,4 кв.м., котельня 12 площею 1,7 кв.м., туалет 13 площею 1,7 кв.м., передня 14 площею 17,7 кв.м., житлова 15 площею 18,3 кв.м., туалет 16 площею 1,9 кв.м., житлова 17 площею 16,2 кв.м.;

2) Роз`яснити, що ОСОБА_3 після ухвалення судового рішення став власником приміщень в приватному житловому будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 4.1 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року, а саме: приміщення квартири № 1 , загальною площею 33,4 кв.м.: веранда 1 площею 7,4 кв.м., кухня 2 площею 5,7 кв.м., коридор 3 площею 6,5 кв.м., житлова 4 площею 13,8 кв.м., а також погріб під «а2»;

3) Роз`яснити, що ОСОБА_2 після ухвалення судового рішення стала власницею приміщень в приватному житловому будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 4.3 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року, а саме: приміщення квартири № 3 , загальною площею 64,8 кв.м.: коридор 1 площею 6 кв.м., туалет 2 площею 0,9 кв.м., ванна 3 площею 3,2 кв.м., кухня 4 площею 10,3 кв.м., передня 5 площею 12 кв.м., коридор 6 площею 2,5 кв.м., житлова 7 площею 29,9 кв.м.;

4) Роз`яснити, що після ухвалення судового рішення у спільній власності ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 залишились виключно приміщення приватного житлового будинку АДРЕСА_1 які перелічені в пункті 5 результативної частини Ухвали від 15 травня 2015 року, а саме: приміщення квартири № 2 , загальною площею 43,7 кв.м.: коридор 1 площею 2,7 кв.м., санвузол 2 площею 3,8 кв.м., кухня 3 площею 8,1 кв.м., передня 4 площею 8,8 кв.м., житлова 5 площею 20,3 кв.м., а також надвірні будівлі: гараж літ. «Е», споруди: огорожа № 3 (площею 35,6 кв.м.), розташована на центральній межі земельної ділянки, хвіртка 6, ворота № 7.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: