Справа № 696/501/24
Провадження № 2/696/174/24
21 травня 2024 року м. Кам`янка
Кам`янський районний суд Черкаської області у складі
головуючої судді Ніколенко О.Є.,
за участі секретаря Старущенко Н.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янка Черкаської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся до Кам`янського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , де просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , на три місяці, після набрання рішенням суду законної сили.
Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 23 квітня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, витребувано від Приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Бойко Л.В. копію спадкової справи відкритої після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
08 травня 2024 року ухвалою суду підготовче провадження по справі закрито та призначено до судового розгляду по суті.
Позивач у судове засідання не з`явився, до суду надав заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з`явився по невідомій суду причині. Про час та місце слухання справи повідомлений належним чином.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Отже, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні факти і відповідні ним правовідносини.
12.06.2023 Постановою приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Бойко Л.В. представнику позивача було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку.
Відповідно до витягу з наказу командира в/ч НОМЕР_1 від 24.02.2022 №54, ОСОБА_1 було зараховано до списків особового складу в/ч НОМЕР_1 та призначено на посаду командира евакуаційного відділення взводу технічного забезпечення роти забезпечення військової частини НОМЕР_1 (а.с.14).
Згідно довідки №281 від 21.03.2024 ОСОБА_1 періодично, з 28.05.2023 по 12.12.2023, перебував у зоні бойових дій.
Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 12 січня 2022 року складено відповідний актовий запис №30 (а.с. 31).
Також судом досліджено копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , з якої вбачається, що інші спадкоємці відсутні.
Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини ОСОБА_3 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_3 .
За змістом ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.
Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.
Частиною 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).
Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, перебуваючи в лавах ЗСУ з 24.02.2024 по даний час, не був обізнаним про смерть спадкодавця, яка не являється йому родичем чи близькою особою, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
У відповідності до ст.141 ЦПК України судовий збір в розмірі 1211,20 грн. залишити як фактично понесеним позивачем.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Повний текст судового рішення складено 21 травня 2024 року.
Повне найменування сторін та їх місцезнаходження:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Суддя О.Є. Ніколенко