Провадження №2/487/1595/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

31.05.2024 Заводський районний суд м. Миколаєва у складі: головуючого судді Кузьменко В.В., за участю секретаря Барської А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заводського районного суду м. Миколаєва за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства У Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок адміністративного правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

27.12.2023 року до суду звернувся представник Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства У Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок адміністративного правопорушення.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що постановою Центрального районного суду м. Миколаєва від 30.05.2023 року у справі № 490/3263/23 відповідача ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу.

Під час розгляду зазначеної справи, встановлено, що 06.04.2023 року о 05 годині 10 хвилин відповідач на річці Інгул, поблизу мікрорайону Ракетне Урочище міста Миколаєва під час весняно-літньої нерестової заборони на лов риби та інших водних біоресурсів проводив лов риби з гумового човна за допомогою забороненого знаряддя лову - сіткою у кількості 1 од., виловив рибу: карась сріблястий у кількості 64 шт., розміром 15-22 см, тарань 12 шт., 14-17 см., судак 1 шт., 34 см., плоскирка 5 шт., 14 см.

Позивач зазначив, що своїми діями відповідач заподіяли рибним запасам України шкоду у розмірі 131359,00 грн. грн., розраховану, відповідно до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, які відповідем не відшкодовані.

У зв`язку із вищезазначеним, посилаючись на неправомірні дії відповідача, позивач просив стягнути з відповідача, заподіяну рибним запасам України шкоду у розмірі 131359,00 грн., а також судові витрати у справі.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 01.01.2024 року позовну заяву направлено за підсудністю до Заводського районного суду м. Миколаєва.

Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 08.03.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні.

Представник позивача до суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання не з`явився без повідомлення причин; відзив не подав.

Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України суд постановив ухвалу про розгляд справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши доводи позову та матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

У судовому засіданні встановлено, що відповідно до постанови Центрального районного суду м. Миколаєва від 30.05.2023 року у справі № 490/3263/23 відповідача ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу.

Відповідно до змісту вказаної постанови суду встановлено, що 06.04.2023 року о 05 годині 10 хвилин відповідач на річці Інгул, поблизу мікрорайону Ракетне Урочище міста Миколаєва під час весняно-літньої нерестової заборони на лов риби та інших водних біоресурсів проводив лов риби з гумового човна за допомогою забороненого знаряддя лову - сіткою у кількості 1 од., виловив рибу: карась сріблястий у кількості 64 шт., розміром 15-22 см, тарань 12 шт., 14-17 см., судак 1 шт., 34 см., плоскирка 5 шт., 14 см.

Загальна вартість об`єктів виловленої риби становить 131359,00 грн.

Вказаними діями ОСОБА_1 заподіяв шкоду рибному господарству України у розмірі 131359,00 грн.

Опис, оцінка, та розрахунок заподіяної шкоди рибним запасам держави, внаслідок порушення відповідачем природоохоронного законодавства, зроблено відповідно для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року та складає 131359,00 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Отже, вина ОСОБА_1 у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною.

У відповідності до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209, в редакції, що діяла на час вчинення адміністративного правопорушення, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становила: карась сріблястий у кількості 64 шт., розміром 15-22 см, тарань 12 шт., 14-17 см., судак 1 шт., 34 см., плоскирка 5 шт., 14 см.

Згідно пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року (з наступними змінами та доповненнями), об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року (з наступними змінами та доповненнями), громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У ст. 1 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

За змістом ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08 липня 2011 року (з наступними змінами та доповненнями), посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до вимог ст.63 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року (з наступними змінами та доповненнями, порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" від 21.11.2011 року № 1209.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно п.п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

При визначені розміру відшкодування колегія суддів також враховує положення ч. 1ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього середовища"про те, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову та стягнення з ОСОБА_1 131359,00 грн. заподіяної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.

Відтак, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений останнім під час звернення до суду із позовом.

Керуючись ст.ст. 12, 76, 141, 223, 259, 264, 265, 273, 280, 285 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Держави заподіяну ним майнову шкоду внаслідок вчинення адміністративного правопорушення в сумі 131359,00 грн., які перерахувати за місцем завдання шкоди до Миколаїв. ГУК/Заводськ.р-н./24062100, код отримувача , Казначейство України (ел.адм.подат.) номер рахунку (IBAN) UA0014483, код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області 2684,00 грн., які перерахувати за реквізитами: Державна казначейська служба України, м. Київ, ; п/р (IBAN) UA 0097434, МФО 820172.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя В.В.Кузьменко