печерський районний суд міста києва
пр. № 2-ві-28/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді - Остапчук Т.В., при секретарі судового засідання - Гаманюк О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву відповідача - ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районого суду міста Києва Ільєвої Т.Г від розгляду справи 757/37803/21-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку та виділ земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Ільєвої Т.Г перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку та виділ земельної ділянки. 14.05.2024 через канцелярію суду відповідач - ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді Печерського районого суду міста Києва Ільєвої Т.Г від розгляду справи 757/37803/21-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку та виділ земельної ділянки в обґрунтування якого зазначила, що суддя порушує норми процесуального закону, має низький рівень особистої культури судді, її дії показують про жахливу некомпетентність або злочинну змову з позивачем, що це є обставиною, що викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. За приписами частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи, у суду відсутня ініціатива щодо вирішення питання у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

За наведених обставин, суд, приходить до висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, заяву про відвід, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений ст.36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Зокрема, відповідно до п. 3 та п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Викладені в заяві про відвід доводи щодо упередженості та необ`єктивності головуючого судді є необґрунтованими, оскільки об`єктивними даними не підтверджуються і по суті ґрунтуються на незгоді відповідача та представника відповідача з процесуальними діями суду.

Згідно з частиною четвертою ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Зважаючи на доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку, що обґрунтування, наведені у ній, не можуть бути підставою для відводу судді у справі, являються суб`єктивним сприйняттям обставин, і не свідчать про необ`єктивність або упередженість головуючого судді по суті справи.

Відповідно до ст.126, 129, 129-1 Конституції України, ст .6, ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права; суд ухвалює рішення іменем України.

Таким чином, відповідачем не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість чи необ`єктивність головуючого у справі, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що заява відповідача - ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районого суду міста Києва Ільєвої Т.Г від розгляду справи 757/37803/21-ц, задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.36-37, 39-41, 258-261, 268, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви відповідача - ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районого суду міста Києва Ільєвої Т.Г від розгляду справи 757/37803/21-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку та виділ земельної ділянки - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В.Остапчук