УХВАЛА

15 травня 2024 року

м. Київ

справа № 359/8093/20

провадження № 61-9484св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого -Луспеника Д. Д.,
суддів:Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В.,Гулька Б. І., Лідовця Р. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачка - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Осадча Наталія Олександрівна, на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року у складі судді Журавського В. В. та постанову Київського апеляційного суду від 10 травня 2023 року у складі колегії суддів: Шкоріної О. І., Поливач Л. Д., Стрижеуса А. М.,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета позову (листопад 2021 року) та заяви про збільшення розміру позовних вимог (лютий 2022 року), просив встановити факт проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01 січня 2004 року до 21 лютого 2019 року; визнати за позивачем право власності на 1/3 частку такого майна: житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 ; квартири за адресою: АДРЕСА_2 ; земельної ділянки площею 0,1 га за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку; земельної ділянки площею 0,1 га за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства. Зобов`язати ОСОБА_2 передати ОСОБА_1 копії ключів від житлового будинку з надвірними будівлями та від квартири. Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти: 56 833,33 грн - як успадковану позивачем частку спільних коштів подружжя, внесених на рахунок на ім`я ОСОБА_2 у АТ «Райффайзен Банк Аваль», відкритий відповідно до договору банківського вкладу від 20 березня 2015 року; 300 000,00 грн - як успадковану позивачем частку спільних коштів подружжя, що зберігались на інших банківських рахунках на ім`я ОСОБА_2 ; 51 066,66 грн - як належну позивачеві частку коштів, отриманих ОСОБА_2 за договором оренди квартири за адресою: АДРЕСА_2 ; 47 238,27 грн - як відшкодування за відчуження земельної ділянки площею 0,2 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , та автомобіля Subaru Forester, 2008 року випуску.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2022 року позовну заяву в частині стягнення з ОСОБА_2 300 000,00 грн, як успадкованої позивачем частки спільних коштів подружжя, залишено без розгляду на підставі заяви представника позивача ОСОБА_4 .

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року позов задоволено частково.

Встановлено факт проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу в період з 01 січня 2004 року до 21 лютого 2019 року.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_4 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частки земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий :03:002:0115, з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування жилого будинку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частки земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :03:002:0152, із цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в який просив змінити рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо стягнення коштів, стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти: 51 066,66 грн - як належну ОСОБА_1 частку коштів, отриманих ОСОБА_2 за договором оренди квартири; 472 368,27 грн - як компенсацію за відчуження земельної ділянки площею 0,2 га, що розташована в с. Нові Безрадичі, та автомобіля Subaru Forester. В іншій частині рішення суду першої інстанції просив залишити без змін.

ОСОБА_2 також подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року в частині визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/3 частки земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер: :03:002:0152, скасовано і в цій частині ОСОБА_1 у задоволенні цієї вимоги відмовлено.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року в частині відмови ОСОБА_1 у задоволенні позову про стягнення грошової компенсації за частку в автомобілі скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов у цій частині задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за його 1/3 частку у праві власності на автомобіль Subaru Forester, 2008 року випуску, WIN код НОМЕР_1 , в сумі 16 333,33 грн.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Осадча Н. О., 27 червня 2023 року звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 травня 2023 року в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення в частині задоволених позовних вимог скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю. Крім того, у касаційній скарзі викладено клопотання про зупинення виконання рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду від 10 травня 2023 року до завершення перегляду справи в касаційному порядку.

У липні 2023 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_2 , в якому позивач, посилаючись на необґрунтованість касаційної скарги, просить відмовити у її задоволенні.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями касаційна скарга ОСОБА_2 передана на розгляд судді-доповідачу Гулейкову І. Ю., судді, які входять до складу колегії: Погрібний С. О., Ступак О. В.

Ухвалою Верховного Суду від 04 липня 2023 року відкрито касаційне оскарження у справі (з підстав, передбачених пунктами 1, 4 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК України), витребувано матеріали справи № 359/8093/20 із Бориспільського міськрайонного суду Київської області, відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про зупинення дії та виконання рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду від 10 травня 2023 року та встановлено учасникам справи строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

У липні 2023 року до Верховного Суду надійшли матеріали справи № 359/8093/20.

На підставі розпорядження заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 13 березня 2024 року № 383/0/226-24 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 13 березня 2024 року справу передано судді-доповідачу Гулейкову І. Ю., судді, які входять до складу колегії: Лідовець Р. А., Луспеник Д. Д.

Ухвалою Верховного Суду від 02 квітня 2024 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

09 квітня 2024 року до Верховного Суду від ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Осадча Н. О., шляхом направлення примірника електронного документа на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду, надійшли додаткові пояснення до касаційної скарги.

25 квітня 2024 року до Верховного Суду від ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Осадча Н. О., засобами поштового зв`язку надійшли додаткові пояснення до касаційної скарги.

Подані 09 квітня 2024 року додаткові пояснення до касаційної скарги не можуть бути прийняті до розгляду Верховним Судом та підлягають поверненню заявниці без розгляду з таких підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Стаття 183 ЦПК України містить загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до частини другої, четвертої статті 183 ЦПК України письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Так, у газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Вищезгадані підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати із 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими процесуальними документами, сформованими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

У змісті постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22) зазначено, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Відтак, оскільки додаткові пояснення до касаційної скарги подані 09 квітня 2024 року представником ОСОБА_2 - адвокатом Осадчою Н. О. до Верховного Суду в електронному вигляді шляхом направлення на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду, а не шляхом формування документа у системі «Електронний суд», то вони підлягають поверненню заявниці без розгляду. Окрім того, відсутнє підтвердження їх надіслання стороні позивача.

Водночас Верховний Суд вважає за необхідне роз`яснити заявниці, що вона не позбавлена права на звернення до Верховного Суду з відповідними заявами (клопотаннями) у встановлений законом спосіб.

Керуючись частиною четвертою статті 183 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Додаткові пояснення до касаційної скарги ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Осадча Наталія Олександрівна, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, зобов`язання вчинити дії, стягнення грошових коштів, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 травня 2023 року, повернути заявниці без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийД. Д. Луспеник
Судді:І. Ю. Гулейков
Б. І. Гулько
Г. В. Коломієць
Р. А. Лідовець