Дата документу 05.06.2024
Справа № 501/689/24
05 червня 2024 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі головуючого судді Петрюченко М.І.,
за участю секретаря судового засідання - Тейбаш Н.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Чорноморську Одеської області цивільну справу за
відповідача: Одеського національного морського університету в особі відокремленого структурного підрозділу Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету
предмет та підстави позову: про визнання незаконним та скасування наказу,
ухвалив рішення про наступне та
І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача
ОСОБА_1 22.02.2024 звернувся до суду з позовом до Одеського національного морського університету в особі відокремленого структурного підрозділу Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету про визнання незаконним та скасування наказу №33-вс від 28.11.2023.
Позов обґрунтовано тим, що позивач прийнятий на роботу на повну ставку в Чорноморський морський фаховий коледж Одеського національного морського університету в 2008 році, працює викладачем спецдисциплін.
З 28.11.2023 позивач є головою Первинної Незалежної Профспілки працівників Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету.
Позивач вказує в позові, що 28.11.2023 керівництвом відповідача видано наказ №33-вс «Про догану ОСОБА_1 » відносно витрачених коштів у сумі 3000 грн., втручання в освітній процес, порушення субординації в коледжі, порушення посадової інструкції викладача, тощо.
Оскаржуваний наказ є похідним від наказу №182 від 15.11.2023 та у відповідача не було законних підстав для його видачі, оскільки:
- позивача не ознайомлено із заявою про порушення та не надано змоги дати пояснення щодо висунутого обвинувачення у незаконній витраті батьківських коштів у сумі 3000 грн.;
- позивач не має відношення до батьківських коштів;
- з оскаржуваним наказом позивача не ознайомили;
- зміна аудиторії ніяким чином не впливає на зміну розклад занять та графіки роботи, не продовжує та не скорочує тривалість занять та перерв між ними;
- позивач є членом виборних профспілкових органів, тому може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членом якої він є, тощо.
Відповідач відзив на позову не надав.
Відповідно до ч.5 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Частиною 5 статті 279 ЦПК України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Клопотання сторін про проведення в судового засідання з повідомленням (викликом) сторін до суду не надходили.
Крім того, якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.
За таких обставин, відсутні підстави для проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.
ІІ. Інші процесуальні дії у справі.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 22.02.2024 справа розподілена для розгляду судді Петрюченко М.І. (а.с.30).
Ухвалою судді Іллічівського міського суду Одеської області від 04.03.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.33-34).
Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.
Судом встановлено, що позивач прийнятий на роботу на повну ставку в Чорноморський морський фаховий коледж Одеського національного морського університету в 2008 році, працює викладачем спецдисциплін, що підтверджується записами в трудовій книжці, копії сторінок якої містяться в матеріалах даної цивільної справи (а.с.8-11).
ОСОБА_1 з 28.11.2023 є головою Первинної Незалежної Профспілки працівників Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету, що підтверджується копіями:
- протоколу зборів ініціативної групи (а.с.21),
- протоколу №1 установчих зборів працівників Чорноморський морський фаховий коледж Одеського національного морського університету (а.с.22-23);
- протоколу №1 засідання Ради Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ» від 12.12.2023 (а.с.2);
- угоди про включення новоствореної профспілкової організації до складу Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ», як низову організаційну ланку профспілки» (а.с.25-27);
- повідомлення Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ», як низову організаційну ланку профспілки» №НП 70/48 від 14.12.2023 про утворення організаційної ланки ЧМФК ОНМУ та обрання голови первинної профспілки ОСОБА_1 (а.с.29).
Наказом директора Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету №33-вс від 28.11.2023 «Про догану ОСОБА_1 », позивачу оголошено догану щодо витрачених батьківських коштів у сумі 3000 грн.; втручанням в освітній процес, порушенням субординації в коледжі; порушенням посадової інструкції викладача (а.с.12).
Також, судом досліджено копії:
- заяви ОСОБА_2 щодо використання батьківських коштів (а.с.13);
- пояснення ОСОБА_1 (а.с.14);
- посадової інструкції викладача ЧМФК ОНМУ (а.с.15-18);
- правил внутрішнього розпорядку ЧМФК ОНМУ (а.с.19-20).
ІV. Оцінка Суду.
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.
Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.
Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Суб`єктом дисциплінарного проступку є працівник, що перебуває у трудових відносинах із роботодавцем.
Об`єктом такого правопорушення є внутрішній трудовий розпорядок підприємства, зокрема такий його елемент, як трудові обов`язки.
Суб`єктивна сторона передбачає встановлення вини працівника. Для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків діяння і причинного зв`язку між ними.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Частина перша статті 252 КЗпП України формулює загальне положення, яке покладає на власника або уповноважений ним орган обов`язок створення для працівників підприємства, установи, організації обраних до складу виборної профспілкової організації, можливості для здійснення їхніх повноважень.
Частиною другою статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» і частиною другою статті 252 КЗпП України передбачено, що однією з гарантій можливості здійснення такими особами своїх повноважень є заборона притягнення їх до дисциплінарної відповідальності без попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є.
Згідно із частиною шостою статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» рішення профспілки про ненадання згоди на розірвання трудового договору з працівником має бути обґрунтованим. У разі якщо в рішенні немає обґрунтування відмови у такій згоді, роботодавець має право звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки.
Аналіз зазначеної норми права дає підстави для висновку про те, що власник має право звільнити працівника без згоди профспілкового органу за відсутності обґрунтування профспілковим органом такої відмови, а не з мотивів її відмови.
За аналогією правило частини шостої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» слід застосувати й до передбачених частиною другою статті 252 КЗпП України, частиною другою статті 41 цього Закону випадків отримання згоди профспілкового органу на притягнення працівників - членів виборних профспілкових органів до дисциплінарної відповідальності.
Висновок про обґрунтованість чи необґрунтованість рішення профспілкового комітету про відмову у наданні згоди на притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності може бути зроблений судом лише після перевірки відповідності такого рішення нормам трудового законодавства, фактичних обставин і підстав притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.
Судом встановлено, що позивач прийнятий на роботу на повну ставку в Чорноморський морський фаховий коледж Одеського національного морського університету в 2008 році, працює викладачем спецдисциплін, що підтверджується записами в трудовій книжці, копії сторінок якої містяться в матеріалах даної цивільної справи (а.с.8-11).
ОСОБА_1 з 28.11.2023 є головою Первинної Незалежної Профспілки працівників Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету, що підтверджується копіями:
- протоколу зборів ініціативної групи від 21.11.2023 (а.с.21),
- протоколу №1 установчих зборів працівників Чорноморський морський фаховий коледж Одеського національного морського університетувід 28.11.2023 (а.с.22-23);
- протоколу №1 засідання Ради Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ» від 12.12.2023 (а.с.2);
- угоди про включення новоствореної профспілкової організації до складу Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ», як низову організаційну ланку профспілки» від 12.12.2023 (а.с.25-27);
- повідомлення Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ», як низову організаційну ланку профспілки» №НП 70/48 від 14.12.2023 про утворення організаційної ланки ЧМФК ОНМУ та обрання голови первинної профспілки ОСОБА_1 (а.с.29).
Наказом директора Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету №33-вс від 28.11.2023 «Про догану ОСОБА_1 », позивачу оголошено догану щодо витрачених батьківських коштів у сумі 3000 грн.; втручанням в освітній процес, порушенням субординації в коледжі; порушенням посадової інструкції викладача (а.с.12).
Позивач стверджує у позові, що його не було ознайомлено із заявою про порушення та не надано змоги дати пояснення щодо висунутого обвинувачення у незаконній витраті батьківських коштів у сумі 3000 грн., він не має відношення до батьківських коштів, з оскаржуваним наказом його не ознайомили, зміна аудиторії ніяким чином не впливає на зміну розклад занять та графіки роботи, не продовжує та не скорочує тривалість занять та перерв між ними, тощо.
Сторонам надано можливість повно реалізувати процесуальні права, передбачені законом, в тому числі надати докази.
Водночас відповідачем доводи позивача з приводу незаконності наказу не спростовані, у встановлений ухвалою суду строк, відповідач відзиву на позов не надав, був належним чином сповіщений про судовий розгляд справи, однак до суду не з`явився.
Із наявних в матеріалах справи доказів викликає сумнів в достовірності обставин щодо витрачених батьківських коштів у сумі 3000 грн.; втручанням в освітній процес, порушенням субординації в коледжі; порушенням посадової інструкції викладача.
З огляду на зазначене та враховуючи надані докази, суд дійшов висновку, що відповідач не довів фактичних обставин і підстав притягнення працівника ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Вказані відомості щодо членства до профспілкової організації ОСОБА_1 наявні в матеріалах даної цивільної справи, що вказує на актуальність зазначеної інформації станом на час прийняття оскаржуваного наказу.
Отже, судом встановлено, що на час прийняття наказу позивач був головою низової організаційної ланки профспілки Незалежної профспілки працівників МТП «Чорноморськ», а тому допущено порушення норм законодавства, які визначені ст.252 КЗпП України та ст.41 Закону України «Про професійні спілки та гарантії діяльності», а саме: попередньо не погоджено з виборним профспілковим органом притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , який був і є членом виборного органу зазначеної профспілки.
Відповідач після відкриття провадження у справі, маючи повну інформацію про профспілкову організацію також не звертався з приводу отримання погодження з доганами.
Оцінивши надані докази в сукупності , суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими і підлягають задоволенню.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у сумі 1211,20 грн.
Згідно з нормами ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Стаття 76 ЦПК України передбачає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а відповідно до ч.2 ст.78 цього ж Кодексу обставини справи, які за законом мають бути підтверджені засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування.
Відповідно до ст.263 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.
Згідно зі ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання оцінки решті доводів, наведених стороною по справі в обґрунтування власної правової позиції, оскільки їх дослідження судом у будь-якому випадку не матиме наслідком спростування висновків, до яких суд дійшов по тексту рішення вище щодо суті позовних вимог.
Керуючись ст.ст.2, 5, 10-13, 18, 141, 158, 258-259, 263 Цивільного-процесуального кодексу України, Суд
Позов ОСОБА_1 до Одеського національного морського університету в особі відокремленого структурного підрозділу Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету про визнання незаконним та скасування наказу задовольнити повністю.
Наказ директора Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету №33-вс від 28.11.2023 «Про догану ОСОБА_1 » визнати незаконним та скасувати.
Стягнути з Чорноморського морського фахового коледжу Одеського національного морського університету на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1211,20 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним-процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним-процесуальним кодексом України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Іллічівського міського суду
Одеської області М.І.Петрюченко