Ухвала

20 травня 2024 року

м. Київ

справа № 295/16707/23

провадження № 61-6634зно24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Крата В. І., розглянув заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верховного Суду від 08 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, у якому просила: прийняти до розгляду її позовну заяву про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів незаконним складанням довідки від 16 лютого 2015 року № 262/13 за клопотанням від 05 лютого 2015 року, мати не заборонені законом цивільні права; прийняти пояснення стосовно найменування відповідача, оскільки клопотання від 05 лютого 2015 року розглядало Управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища, а рішенням сесії міської ради від 08 листопада 2018 року № 1215 встановлено, що Департамент містобудування та земельних відносин є правонаступником Управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Житомирської міської ради; прийняти клопотання при розгляді позовної заяви про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів, врахувати цивільні права ОСОБА_1 , визначені статтею 55 Конституції України, статтею 4 ЦПК України, статтями 15,20 ЦК України, вона бажає захищати в суді порушені цивільні права та інтереси за правилами цивільного судочинства, керуючись статтею 3 ЦК України подає позовну заяву про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів; визнати незаконними рішення, дії чи бездіяльність Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради при складанні довідки від 16 лютого 2015 року № 262/13; прийняти до розгляду 11 випадків вчинення незаконних рішень, дій чи бездіяльності при складанні довідки від 16 лютого 2015 року № 262/13 за клопотанням від 05 лютого 2015 року, якими порушено цивільні права та інтереси; прийняти пояснення стосовно відшкодування моральної шкоди, заподіяної Департаментом містобудування та земельних відносин при складанні довідки від 16 лютого 2015 року № 262/13 за клопотанням від 05 лютого 2015 року, оскільки вчинено 11 випадків незаконних рішень, дій чи бездіяльності, якими заподіяні душевні страждання; прийняти пояснення стосовно розміру моральної шкоди та відшкодувати моральну шкоду за вчинення 11 випадків незаконних рішень, дій чи бездіяльності в сумі 110 000 грн.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 18 грудня 2023 року, яка залишена без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року, відмовлено у відкритті провадження.

Ухвалою Верховного Суду від 08 квітня 2024 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 18 грудня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів, відшкодування моральної шкоди.

Утравні 2024 року засобами поштового зв`язку Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верховного Суду від 08 квітня 2024 року, у якій просить скасувати ухвалу Верховного Суду від 08 квітня 2024 року, яка стала підставою для ухвалення судового рішення та перешкоджає захищати у Верховному Суді порушені цивільні права ОСОБА_1 .

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами (частина перша статті 423 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2020 року по справі № 1121/1717/12-ц (провадження № 61-22788св19) зазначено, що: «ухвалами, якими закінчено розгляд справи, є:

- ухвали суду першої інстанції про закриття провадження у справі чи залишення заяви без розгляду; відмову у задоволенні заяви про скасування рішення третейського суду; скасування рішення третейського суду; видачу виконавчого листа та відмову у видачі виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду;

- ухвали суду апеляційної чи касаційної інстанції про скасування судового рішення із закриттям провадження у справі або залишенням заяви без розгляду».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року по справі № 461/11703/15-ц (провадження № 61-2382св20) вказано, що:

«перегляду у зв`язку з нововиявленими обставинами підлягають рішення суду першої інстанції (у тому числі заочне або додаткове рішення), ухвалене за будь-яким видом судового провадження, що набрало законної сили, а також рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції, якими вказані рішення місцевих судів було змінено або ухвалено нове рішення.

При цьому, ухвалами, якими закінчено розгляд справи і які можуть бути предметом перегляду у зв`язку з нововиявленими обставинами, є:

- ухвали суду першої інстанції про закриття провадження у справі чи залишення заяви без розгляду; відмову у задоволенні заяви про скасування рішення третейського суду; скасування рішення третейського суду; видачу виконавчого листа та відмову у видачі виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду;

- ухвали суду апеляційної чи касаційної інстанції про скасування судового рішення із закриттям провадження у справі або залишенням заяви без розгляду.

Разом із тим, інші ухвали судів не можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами, оскільки не відносяться до ухвал, якими закінчено розгляд справи.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 27 червня 2019 року у справі № 127/2-н-439/09 (провадження № 61-18192св18), від 06 березня 2020 року у справі № 1121/1717/12-ц (провадження № 61-22788св19)».

Аналіз змісту ухвали Верховного Суду від 08 квітня 2024 року про відмову у відкритті касаційного провадженнясвідчить, що вказана ухвала не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи. Тому заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верховного Суду від 08 квітня 2024 року з підстав, передбачених частиною другою статті 423 ЦПК України, підлягає поверненню.

Керуючись статтями 260, 423, 425 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верховного Суду від 08 квітня 2024 року повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

В. І. Крат