Провадження № 2/638/2222/24
30 квітня 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Смирнова В.А.
за участю секретаря судового засідання Каркан А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голик Світлана Віталіївна, -
ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голик Світлана Віталіївна.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 20 листопада 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голик Світлана Віталіївна.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 01 лютого 2024 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голик Світлана Віталіївна. Справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова (м. Харків пр.Перемоги буд.52-В).
У судове засідання позивачка, ОСОБА_1 , не з`явилася, про судове засідання повідомлялася своєчасно та належним чином. Представник позивача, адвокат Бєлова О.Є. подала заяву, в якій просила провести слухання справи без участі Позивачки та її представника, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Представник відповідача, Ізюмської міської обєднаної територіальної громади, в судове засідання повторно не з`явився, належним чином був повідомлений про дату слухання справи, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голик Світлана Віталіївна - в судове засідання повторно не з`явилася, належним чином була повідомлена про дату слухання справи, подала заяву з проханням слухати справу без її участі.
Відповідач своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався. Будь-яких заяв та клопотань, зокрема з процесуальних питань, про відкладення розгляду справи, чи про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, до суду не подав.
Оскільки відповідачем у встановлений частиною сьомою статті 178 ЦПК України строк не подано до суду відзив на позовну заяву, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною восьмою статті 178 ЦПК України.
Таким чином, суд вважає, що відповідач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З цього приводу Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, повідомлена належним чином про дату, час і місце розгляду справи відповідачка в судове засідання не з`явилася, відзиву на позовну заяву не подала, та, зважаючи на те, представник позивача у заяві про проведення розгляду справи за його відсутності зазначив, що проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного судового рішення не заперечував , суд вирішив розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Відповідно до частини другої статті 247ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки, ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 16 серпня 2023 року.
Після її смерті відкрилась спадщина на частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві власності.
За життя ОСОБА_2 заповіт не залишила.
ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , яке видане 29 жовтня 1967 року міським бюро РАГС м. Ізюм Харківської області, актовий запис № 525 від 29 жовтня 1967 року, в якому матір`ю вказана « ОСОБА_2 » та Свідоцтвом про укладення шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , яке видане 25 травня 1990 року Київським відділом РАГС м. Харкова, актовий запис № 457 від 25 травня 1990 року, прізвище позивачки змінено.
24 серпня 2023 року позивачка, ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса для оформлення своїх спадкових справ, а саме для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої.
24 серпня 2023 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Голик С.В., видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Згідно до викладених у постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій, нотаріусом з`ясовано та вказано наступне.
Інформація про заведення спадкової справи після померлої ОСОБА_2 відсутня. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), яка отримана нотаріусом 22 серпня 2023 року за № 73666618, інформація про заповіт ОСОБА_2 відсутня.
Згідно інформаційної довідки від 23 серпня 2023 року, виданої Відділом державної реєстрації Виконавчого комітету Ізюмської міської ради за № 2023/01-580 на запит нотаріуса від 22 серпня 2023 року за № 85, станом на 15 вересня 2022 року за адресою: АДРЕСА_1 , була зареєстрована тільки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..
Заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ОСОБА_1 у встановлений законодавством строк не подавала. Інших спадкоємців, станом на 24 серпня 2023 року немає.
Відмова у вчиненні нотаріальних дій вмотивована перебігом строку для прийняття спадщини.
Тому, відповідно до статті 1270 Цивільного кодексу України позивачка вважається такою, що не прийняла спадщину ні юридично, не подала у встановлений законом строк до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, ні фактично - місце проживання позивачки не зареєстровано разом зі спадкодавцем. Зазначена обставина унеможливлює видачу свідоцтва на право на спадщину за законом, тому позивачка, змушена звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Позивачка з заявою про прийняття спадщини у відведений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини не зверталась. Видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом нотаріус не має можливості, так як Позивачкою пропущений строк для прийняття спадщини.
Позивачка своєчасно не змогла звернутись з заявою до нотаріуса у зв?язку з тим, що до моменту звільнення ЗСУ м. Ізюм до міста неможливо було потрапити, це становило загрозу життю та здоров`ю через бойові дії на території та через окупаційну владу, яка розстрілювала будь-кого, хто намагався потрапити чи виїхати з міста. Після звільнення м. Ізюм на околиці міста було знайдено більше 500 поховань без будь-яких записів про те, кого саме захоронено. Усі захоронені останки були ексгумовані та відправлені на експертизу. На початку жовтня позивачка дізналася про це із розмови із слідчою, яка проводила розслідування та від неї дізналась про те, що необхідно відібрати матеріал від родичів для проведення ДНК експертизи, для встановлення особи загиблих.
У кінці квітня 2022 року позивачка через війну виїхала в евакуацію до Німеччини, повернулась наприкінці липня 2023 року, тому генетичний матеріал було взято у жовтні 2022 у дочки позивачки (онуки загиблої) яка залишилась в Україні.
Експертиза тривала півроку. За результатами експертизи у квітні 2022 слідчий повідомила, проте що тіло визначили, але результат тесту ДНК виявився слабким, недостатнім для висновків експертів. Одразу після повідомлення слідчого, дочка позивачки знайшла можливість виїхати до м. Ізюм (виїхати до міста все ще було важко) і взяти речі загиблої та відправити на експертизу.
Наприкінці липня 2023 року приїхала сама позивачка та здала матеріал для ДНК експертизи.
На початку серпня 2023 позивачці зателефонувала слідчий і повідомила, що прийшли результати ДНК експертизи з повним збігом і тепер можна оформляти документи. Довідку судово-медичної експертизи позивачка отримала 15 серпня 2023 року. І вже після цього оформила свідоцтво про смерть, поховала маму і звернулася до нотаріуса.
Тож, позивачка вчасно не мала жодної можливості подати заяву про прийняття спадщини у визначений законом термін через об`єктивні, незалежні від неї обставини.
На думку суду, такі обставини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України.
Відповідно до положень ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України.
Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивачка об`єктивно не могла раніше звернутися до нотаріуса, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю в два місці.
Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Керуючись статтями10,12, 13, 76, 141,200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голик Світлана Віталіївна - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Реквізити учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2
Відповідач: Ізюмська міська рада Харківської області, місцезнаходження юридичної особи: Харківська область, м.Ізюм, площа Центральна, 1
Суддя В.А. Смирнов