Справа №:755/8532/24
Провадження №: 2/755/5539/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" травня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. перевіривши виконання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, про визнання права власності, -

у с т а н о в и л а:

17.05.2024 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, про визнання права власності.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд вивчивши матеріали позовної заяви та додатки до неї приходить до висновку про те, що позовну заяву слід залишити без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За змістом ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

За змістом статей 4, 51 ЦПК України обов`язок визначати відповідача у справі покладається на позивача. У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі або замінювати неналежного відповідача. Разом з тим, суд зобов`язаний роз`яснити позивачу його право заявити позов до належного відповідача.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В даному випадку, суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяючи учаснику судового процесу в реалізації ним прав, передбачених цим Кодексом, роз`яснює позивачу, що визначення відповідачем особи, яка не має відповідати за позовом (неналежний відповідач) є підставою для відмови у позові. При цьому, суд позбавлений процесуального права з власної ініціативи замінити неналежного відповідача, або залучити до участі у справі співвідповідача. Відповідні процесуальні дії здійснюються судом лише за клопотанням самого позивача. При цьому, сам позивач несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій щодо визначення належного кола відповідачів, який полягає у можливості відмови у задоволенні позову з підстави неналежності відповідача.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить визнати за ним право власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

При цьому, відповідачем у справі визначена Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація.

Вказаний відповідач не є належним, оскільки за умови відсутності інших спадкоємців за заповітом та за законом, відповідачем у таких справах виступає територіальна громада м. Києва від імені якої діє Київська міська рада.

У разі наявності інших спадкоємців померлого за законом або за заповітом, належними відповідачами у справі є такі інші спадкоємці.

Крім того, позивачем не сплачений судовий збір, що підтверджується актом складеним працівниками суду від 17.05.2024 року.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

За змістом ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн. - 15140,00 грн.).

Отже, за вимогами позивачки про визнання за нею права власності на квартиру сума судового збору має дорівнювати 1% від вартості цієї квартири.

Належні докази на підтвердження вартості квартири в матеріалах справи відсутні, а за даними відкритих джерел щодо продажу нерухомості, аналогічні квартири виставлені на продаж за ціною від 32000,00 дол. США до 35000,00 дол США.

Для усунення недоліків в частині сплати судового збору позивачу слід звернутись до суб`єкта оціночної діяльності або експерта для отримання звіту про оцінку нерухомості або відповідного висновку експерта і з визначеної належним суб`єктом вартості квартири сплати до державного бюджету 1% від цієї вартості та надати суду докази сплати судового збору у належному розмірі.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладені обставини приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення виявлених недоліків у термін не більше десяти днів з дня отримання ним цієї ухвали.

Зокрема, позивачу слід визначитись з питанням зазначення у позові належного(их) відповідача(ів) та надати суду документ на підтвердження сплати судового збору, у розмірі визначеному за викладених в ухвалі порядком.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 175, 177, 185, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, про визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення виявлених недоліків позовної заяви - не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -