Справа №701/307/24
Номер провадження2/701/181/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2024 року Маньківський районний суд, Черкаської області

в складі: головуючого - судді - В.Л. Маренюка

за участю секретаря - Н.В. Філіпчак

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Маньківка справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 3.3695 га, що розташована на території Добрянської сільської ради Уманського району Черкаської області, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем за заповітом цього майна.

Окрім позивача спадкоємцем за законом іншого майна, котре належало спадкодавцю є відповідач, котра є рідною донькою покійного.

Позивачу не було відомо про існування заповіту на його ім`я, а тому до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини позивач не звертався. У лютому 2024 року позивач дізнався про наявність заповіту складеного покійним на його ім`я, після чого він звернувся до приватного нотаріуса Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області Балиханової Т.О. Нотаріус вивчивши подані ним документи надав йому лист роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.02.2024 року обґрунтовуючи, що ним ОСОБА_1 було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому позивачу усно було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

У встановлений законом шестимісячний термін позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, по причині незнання про наявність заповіту на його ім`я, тому він вважає, що дана причина є поважною, пов`язана з істотними труднощами для позивача і є підставою для продовження йому строку на прийняття спадщини, що і змусило його звернутись з відповідним позовом до суду.

Позивач до суду не з`явився, але його представник надав суду заяву, в якій просить справу слухати в його відсутності та задоволити позовні вимоги.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву не надала, заяви про розгляд справи у її відсутність не надходило.Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи вищевикладене та приписи ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без участі осіб, які в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи із того, що як дійсно встановлено в судовому засіданні, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , про що 06.02.2023 року складено відповідний актовий запис № 9, виконавчим комітетом Коблівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 3.3695 га, що розташована на території Добрянської сільської ради Уманського району Черкаської області, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 231.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом.

21 травня 2018 року покійним ОСОБА_3 було складено заповіт, посвідчений секретарем виконкому Коблівської сільської ради за реєстровим номером 82, за яким належну йому земельну ділянку площею 3.3695 га, що розташована на території Добрянської сільської ради Маньківського району Черкаської області, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:002:0186 він заповів позивачу - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Окрім позивача спадкоємцем за законом іншого майна, котре належало спадкодавцю є відповідачка, котра є рідною донькою покійного.

Позивачу не було відомо про існування заповіту на його ім`я, а тому до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини позивач не звертався. У лютому 2024 року позивач дізнався про наявність заповіту складеного покійним на його ім`я, після чого він звернувся до приватного нотаріуса Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області Балиханової Т.О. Нотаріус вивчивши подані ним документи надав йому лист роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.02.2024 року обґрунтовуючи, що ним ОСОБА_1 було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому позивачу усно було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

У встановлений законом шестимісячний термін позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, по причині відсутності інформації про наявність заповіту на його ім`я.

Наведена причина є поважною, пов`язана з істотними труднощами для позивача і є підставою для продовження йому строку на прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 р. № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019р. у справі № 643/3049/16-ц. від 11.11.2020 р. у справі № 750/262/20, від 03.03.2021 р. у справі № 145/148/20.

Отже, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 р. у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 р. у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 р. у справі № 761/42165/17. від 06.06.2018 р. у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Статтею 16 ЦК України надано право кожній особі звертатися до суду за захистом свого особистого немайнового та майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав може бути визнання права, тому суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та підлягають до повного задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 77, 78, 81, 141, 200, 263, 265 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити.

Продовжити термін на прийняття спадщини ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 , реєстраційний номер згідно картки фізичної особи - платника податків НОМЕР_2 ) після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Рибаківка, Миколаївського району, Миколаївської області, визначивши йому додатковий строк терміном два місяці з моменту вступу рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду впродовж тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя В.Л. Маренюк