ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/258/24
номер провадження 2/695/604/24
УХВАЛА

13 травня 2024 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Ушакова К.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зміст позовних вимог (п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України) - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

Згідно вимог встановлених п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Як вбачається з позовної заяви подружжя не має від шлюбу неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Дана норма закону стосується випадків, коли один із подружжя заперечує проти розірвання шлюбу, у зв`язку з чим полегшений спосіб розірвання шлюбу є неможливим, або коли він не заперечує проти розірвання шлюбу, але ухиляється від подання відповідної спільної заяви до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно вимог ст.106 СК України подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу.

Порядок державної реєстрації розірвання шлюбу передбачений Правилами державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 52/5 від 18.10.2000 року, а також Порядком ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1064 від 22.08.2007 року.

Відповідно до п.3 Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу між подружжям, що не мають неповнолітніх дітей, суди мають враховувати, що воно проводиться органами РАЦС незалежно від наявності між подружжям майнового спору. Розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу, та за спільною заявою подружжя, яке має дітей.

Використані можливості щодо розірвання шлюбу між подружжям, які не мають дітей в порядку, визначеному СК України та вищевказаними підзаконними нормативно-правовими актами, зазначаються у відомостях про вжиття заходів досудового врегулювання спору, згідно вимог п.6 ч.3ст.175 ЦПК України.

Проте, позивачем в позовній заяві не вказано, що в ході досудового врегулювання спору між позивачем та відповідачем, останні зверталися до органів реєстрації актів цивільного стану із заявою про розірвання шлюбу або про причини не звернення до органів реєстрації актів цивільного стану із відповідною заявою.

Тому, для розгляду даного позову в судовому порядку і підтвердження наявності спору необхідно надати до суду докази звернення позивача до відповідного державного органу реєстрації актів цивільного стану щодо розірвання шлюбу та ухилення відповідача від розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану.

До того ж, суд звертає увагу позивача, що за загальним правилом, відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України, суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №416004 від 23.01.2024, інформація щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 23.01.2024 витребувано з Міністерства соціальної політики відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб інформацію (персональні дані) про взятих на облік осіб, які переміщуються з районів проведення воєнних (бойових) дій, щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до відповіді Міністерства соціальної політики від 29.03.2024 станом на 18.03.2024 в Єдиній інформаційній базі даних про внутрішньо переміщених осіб інформація відносно ОСОБА_2 відсутня.

02 квітня 2024 року судом було направлено запит до Державної міграційної служби України для надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно інформації департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України від 08.05.2024 місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Проте, з позовної заяви вбачається, що сторони дітей не мають; докази про те, що позивач не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця зареєстрованого проживання відповідача остання не подала; матеріали позову не містять жодного доказу, що між сторонами досягнута домовленість про розгляд справи за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них в порядку ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Таким чином, відповідно до положень ч. 2 ст. 28 ЦПК України відсутні підстави для розгляду справи за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Позивач відповідно до матеріалів позовної заяви вказує місце проживання відповідача по АДРЕСА_1 , проте доказів не надає, що останній дійсно там проживає.

Позивач не обґрунтувала звернення з позовом до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області, а тому суд позбавлений можливості визначити підсудність згідно ст.27 ЦПК України. Позивачу слід обґрунтувати визначення підсудності відповідно до поданої позовної заяви та надати докази на підтвердження відомостей про місце проживання відповідача.

Враховуючи викладене, позивачу слід усунути вказані недоліки.

На виконання ухвали про залишення заяви без руху необхідно надати позовну заяву в новій редакції з усуненням виявлених недоліків, відповідно для суду та учасників у справі.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175,177,185, 260 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.М. Ушакова