Справа № 128/179/22
УХВАЛА

30 квітня 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Шевчук Л.П.,

при секретарі судового засідання Ружицькій І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці в порядку спрощеного позовного провадження заяву представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Куцого Р.А. про залучення до участі у справі співвідповідача та збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області, Мурованокуриловецького селищного голови Цибульської Галини Миколаївни, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Комунального підприємства «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня», про визнання незаконними та скасування розпоряджень про звільнення, поновлення на роботі, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області є вказана справа. Позивач, звертаючись до суду із даним позовом, просила: визнати незаконними та скасувати розпорядження Мурованокуриловецького селищного голови Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області №390-ОС від 24.12.221 про дострокове розірвання контракту та звільнення ОСОБА_1 , директора КНП «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня» Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області із займаної посади з 24.12.2021 з підстав передбачених контрактом (п. 8 ст. 36 КЗпП України), розпорядження Мурованокуриловецького селищного голови Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області №391-ОС від 24.12.2021 ро внесення змін до розпорядження від 24.12.2021 №390-ОС «Про дострокове розірвання контракту та звільнення директора КНП «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня» Вікторії Гук»; поновити ОСОБА_1 на роботі на посаді директора КНП «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня».

Ухвалою суду від 30.05.2022 провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області, Мурованокуриловецького селищного голови Цибульської Г.М., за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Комунального підприємства «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня», про визнання незаконними та скасування розпоряджень про звільнення, поновлення на роботі - зупинено, до набрання законної сили судовим рішенням у справі №128/3534/21 за позовом ОСОБА_1 до Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визнання незаконним та скасування рішення селищної ради №1818 від 06.12.2021 17 сесії 8 скликання Мурованокуриловецької селищної ради «Про дострокове розірвання контракту та звільнення директора комунального некомерційного підприємства «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня» ОСОБА_1 », яка перебуває в провадженні Вінницького районного суду Вінницької області.

Ухвалою суду від 23.11.2023 поновлено провадження у даній цивільній справі.

19.12.2023 представником позивачки ОСОБА_1 адвокатом Куцим Р.А. подано до суду заяву про залучення до участі у справі співвідповідача та про збільшення позовних вимог, відповідно до якої представник позивачки просить залучити до участі в справі в якості співвідповідача Мурованокуриловецьку селищну раду, а також, окрім згаданих вимог, просить також: визнати незаконним та скасувати рішення №1818 від 06.12.2021 17 сесії 8 скликання Мурованокуриловецької селищної ради «Про дострокове розірвання контракту та звільнення директора КНП «Мурованокуриловецька ЦРЛ» ОСОБА_1 ; стягнути з КНП «Мурованокуриловецька ЦРЛ» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу; стягнути із відповідачів на користь позивачки судові витрати.

Представником відповідача Мурованокуриловецької селищної ради адвокатом Чернілевською Р.В. надіслано до суду заперечення на вказану заяву представника позивачки, в якому вона просить відмовити в задоволенні заяви представника позивачки, оскільки Мурованокуриловецька селищна рада вже залучена до участі у справі в якості співвідповідача, а тому немає необхідності в повторному заліченні даної особи до участі в справі. Щодо збільшення позовних вимог, то також заперечує, оскільки процесуальним законом не передбачено права позивача на збільшення позовних вимог. В даному випадку зі змісту заяви про збільшення позовних вимог вбачається одночасна зміна предмету та підстав позову, що не допускається. Окрім того, збільшення позовних вимог не може трактуватися як заявлення додаткових вимог, які раніше не заявлялися, адже в такому випадку викладаються і нові підстави для цих додаткових вимог, і це, в свою чергу, є пред`явленням нового позову з іншим предметом та підставами. На підставі викладеного просила відмовити в задоволенні заяви представника позивачки в повному обсязі.

В судове засідання учасники справи та їх представники не з`явилися, від позивачки ОСОБА_1 , її представника адвоката Яворського С.С. та представника КНП «Мурованокуриловецька ЦРЛ» надійшли заяви про проведення судового засідання у їх відсутність.

Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути заяву представника позивачки за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки основною умовою для відкладення підготовчого засідання не є відсутність учасників справи, а неможливість вирішення процесуальних питань у відповідному підготовчому засіданні.

Суд, дослідивши подані заяви, дійшов такого висновку.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року в справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 10.04.2024 у справі №754/12484/20 збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Також, у постановах Верховного Суду від 25.052022 у справі

№ 753/1908/15-ц та від 12.10.2022 у справі № 723/1233/17 вказано, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У постанові Верховного Суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц зазначено, що зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як слідує з позовної заяви позивачка, звертаючись до суду, просила визнати незаконними та скасувати розпорядження Мурованокуриловецького селищного голови Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області №390-ОС від 24.12.221 про дострокове розірвання контракту та звільнення ОСОБА_1 , директора КНП «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня» Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області із займаної посади з 24.12.2021 з підстав передбачених контрактом (п. 8 ст. 36 КЗпП України), розпорядження Мурованокуриловецького селищного голови Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області №391-ОС від 24.12.2021 ро внесення змін до розпорядження від 24.12.2021 №390-ОС «Про дострокове розірвання контракту та звільнення директора КНП «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня» Вікторії Гук»; поновити ОСОБА_1 на роботі на посаді директора КНП «Мурованокуриловецька центральна районна лікарня».

Наразі, звертаючись до суду з заявою іменованою як збільшення позовних вимог, представник позивачки доповнює позовні вимоги новими вимогами визнати незаконним та скасувати рішення №1818 від 06.12.2021 17 сесії 8 скликання Мурованокуриловецької селищної ради «Про дострокове розірвання контракту та звільнення директора КНП «Мурованокуриловецька ЦРЛ» ОСОБА_1 ; стягнути з КНП «Мурованокуриловецька ЦРЛ» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу. На підтвердження цих нових вимог викладаються відповідні обставини.

Доповнення позовних вимог новими вимогами немайнового характеру відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Тобто, доповнивши позовні вимоги двома вимогами (немайнового та майнового характеру), представник позивачки фактично змінив предмет позову.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, однак в межах спірних правовідносин.

Здійснивши оцінку змісту заяви представника позивачки в сукупності зі змістом раніше поданого позову, суд дійшов висновку, що представник позивачки заявляє додаткові вимоги, які перебувають поза межами спірних правовідносин у справі, та наводить додаткові обставини, тобто змінює і підстави позову.

Заяву представника позивачки про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 в справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 в справі № 916/1988/20.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що заява представника позивачки іменована як збільшення позовних вимог не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки це не є збільшенням позовних вимог, представник позивачки доповненими вимогами змінює не тільки предмет, але й підстави позову, а тому її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які позивач має права реалізувати у відповідності з ЦПК України, а тому в її прийняті слід відмовити.

Крім того, суд не вбачає підстав для залучення як співвідповідача в справі Мурованокуриловецьку селищну раду, оскільки така особа вже є стороною у справі.

Керуючись ст.49, 261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити в прийнятті заяви представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Куцого Р.А. про збільшення позовних вимог.

Відмовити в залученні до участі у справі в якості співвідповідача Мурованокуриловецьку селищну раду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.П. Шевчук