Справа №760/7070/24
провадження №2/760/7057/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про порушення майнових прав та виплату компенсації у формі повідомлення/виявлення прямої волі, -

В С Т А Н О В И В:

25.03.2024 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про порушення майнових прав та виплату компенсації у формі повідомлення/виявлення прямої волі.

25.03.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 02.04.2024 року, позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про порушення майнових прав та виплату компенсації у формі повідомлення/виявлення прямої волі, -було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Так, в ухвалі суду, зокрема, серед іншого було зазначено про те, що позивачу потрібно подати до суду позовну заяву у новій редакції, у якій вказати ціну позову та надати докази на підтвердження розміру ціни позову, а також копію позовної заяви та копії доказів щодо розміру ціни позову для відповідача.

Не зазначення позивачем ціни позову у позовній заяві позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання даного позову.

Позивачу роз`яснено, що відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн., та 0,4 прожиткового мінімуму становить 1 211,20 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140,00 грн.).

Також судом вказано на те, що позивачем у позовній заяві, всупереч вимогам п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не вказано свій реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Окрім зазначеного, позивачу слід було обґрунтувати кожну позовну вимогу з дотриманням норм матеріального права, а також визначитися з обраним способом захисту порушеного права.

Звернуто увагу, що пункт 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначає, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч вищевказаним вимогам позивачем не надано доказів належності веб-сайту відповідачу, як фізичній особі-підприємцю, про який зазначено у позовній заяві.

У своєму позові позивач зазначає, що відповідачем порушені її права під час провадження ним підприємницької діяльності. Проте, не додає до позову доказів, що підтверджують ті обставини, що саме під час провадження відповідачем підприємницької, а не особистої приватної діяльності, відповідачем були порушені її права.

Відтак, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення наведених недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви (в новій редакції), яка містить точний зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

19.04.2024 року до суду від позивача ОСОБА_1 надійшли доповнення до позовної заяви, подані на виконання вимог ухвали суду від 02.04.2024 року про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши доповнення до позовної заяви, подані на усунення недоліків, суддя дійшов висновку про не усунення позивачем в повному обсязі недоліків позову, вказаних в ухвалі від 02.04.2024 року, виходячи з наступного.

Так, відповідно до наведеної ухвали, суд, серед іншого, вказав позивачу на те, що позивачу потрібно подати до суду позовну заяву у новій редакції, у якій вказати ціну позову та надати докази на підтвердження розміру ціни позову, а також копію позовної заяви та копії доказів щодо розміру ціни позову для відповідача. Оскільки не зазначення позивачем ціни позову у позовній заяві позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання даного позову.

У поданих до суду доповненнях до позовної заяви позивачем визначено ціну позову у розмірі 200 000 грн.

При цьому, при зверненні до суду з позовною заявою позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3 211,20 грн., в підтвердження чого суду надано квитанції АТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 18.03.2024 року.

Разом з тим, розглянувши матеріали справи та заявлені позивачем вимоги, судом вбачається те, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру про стягнення компенсації:

- за весь час несанкціонованого використання її зображення за порушення майнових прав в сумі 200 000 грн. ;

- за завдані їй душевні, емоційні переживання, моральну та матеріальну шкоду, а також за витрачений час як життєву енергію на вивчання та складання юридичних документів в сумі 500 000 грн.

Таким чином, ціна позову у поданій на виконання вимог вимог ухвали суду від 02.04.2024 року про залишення позовної заяви без руху становить 700 000,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн., та 0,4 прожиткового мінімуму становить 1 211,20 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140,00 грн.).

Однак, всупереч відповідним нормам законодавства, позивачем судовий збір сплачено лише в розмірі 3 211,20 грн., що не відповідає 1% від ціни позову, тобто недоплачено 3788,80 грн.

Таким чином, вбачається, що позивач не в повному обсязі усунула недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду від 02.04.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач у встановлений термін в ухвалі про залишення позовної заяви без руху не усунув недоліки, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачеві.

Отже, з огляду на те, що судове рішення про залишення позовної заяви без руху, не було повністю виконаним позивачем, а також приймаючи до уваги те, що повернення позову, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків позивач має право повторно звернутися до суду із зазначеним позовом, суд вважає за необхідне позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261, 353-355 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про порушення майнових прав та виплату компенсації у формі повідомлення/виявлення прямої волі, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Букіна О.М.