Провадження № 2-і/756/24/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про припинення права власності в розмірі 1/5 частки в спільному майні шляхом укладання договору купівлі продажу,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення.

15.03.2024 відповідач ОСОБА_3 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про припинення права власності у розмірі 1/5 частки в спільному майні шляхом укладання договору купівлі-продажу з ОСОБА_3 . Просить прийняти зустрічний позов до спільного розгляду із первісним позовом.

У судовому засідання поставлено на обговорення питання щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до спільного розгляду із первісним позовом.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася.

ОСОБА_1 та її представник у судовому засіданні зазначили, що при вирішенні питання щодо прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом покладаються на розсуд суду .

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви та додані до неї документи, заслухавши учасників судового процесу, суд приходить до висновку, що зустрічну позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 ЦПК України. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається; 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) 3) у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; 4) у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; 5) у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; 6) у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; 7) у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; 8) у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; 9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; 10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто, будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з зустрічної позовної заяви про припинення права власності 1/5 частки в спільному майні шляхом укладання договору купівлі-продажу, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Проте, указаним вимогам процесуального закону зустрічна позовна заява не відповідає.

Ураховуючи майновий характер предмету спору, зміст зустрічної позовної заяви має містити ціну позову, яка має бути визначена позивачем вартістю заявленого нерухомого майна, а саме: вартістю 1/5 частки спірної квартири, що має підтверджуватися звітом про оцінку цього майна, чинного станом на день звернення позивача за зустрічним позовом до суду (не більше шести місяців з дня оцінки).

Відтак, ОСОБА_3 слід надати звіт про оцінку спірної квартири, чинного станом на день звернення позивача за зустрічним позовом з даним позовом до суду (не більше шести місяців з дня оцінки) та зазначити ціну позову.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК зазначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фінансовому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 гривень.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн.).

Як убачається з прохальної частини зустрічної позовної заяви, позивачем за зустрічним позовом заявлена одна позовна вимога майнового характеру.

Разом із тим, до зустрічної позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відтак, позивачем за зустрічним позовом має бути сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру (з урахуванням визначення за цією ухвалою суду ціни позову, відсутність якої позбавляє суд можливості зазначити точну суму судового збору).

Отже, позивач за зустрічним позовом має визначити розмір ціни позову, яка має відповідати дійсній вартості спірного майна станом на дату подачі позову та відповідно до нього вирахувати та сплатити судовий збір у розмірі за ставкою судового збору визначеного ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та надати до суду оригінал квитанції або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2-3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_3 рекомендовано усунути вищевказані недоліки зустрічної позовної заяви.

Суд вважає за необхідне надати ОСОБА_3 строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Керуючись статтями 175-177, 185, 194, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про припинення права власності в розмірі 1/5 частки в спільному майні шляхом укладання договору купівлі продажу - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання повного тексту копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк зустрічну позовну заяву вважати неподаною та повернути разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 06.05.2024.

Суддя М.М. Ткач