Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/111/24
Провадження № 2/382/261/24
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

07 травня 2024 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

за участю секретаря Русу В.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Яготин Київської області в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 в особі представника - адвоката Райх Лариси Михайлівни звернулася до Яготинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, відповідно до вимог якого просила стягнути з ОСОБА_3 , на користь ОСОБА_1 , 34108 (тридцять чотири тисячі сто вісім) гривень 58 (п`ятдесят вісім) гривень боргу з врахуванням ідексу інфляції за договором позики та 3124 (три тисячі сто двадцять чотири) гривні 57 (п`ятдесят сім) копійок з врахуванням 3% річних і 30209 (тридцять тисяч двісті дев`ять) гривень 05(п`ять) копійок пені та судові витрати.

Позов обгрунтовано тим, що ОСОБА_1 01 лютого 2019 року за усним договором позики передав позичальнику, ОСОБА_3 у власність 22000,00 грн. При фактичному одержанні вказаної суми позичальником була надана розписка від 01.02.2019 року. Відповідно до зазначеної розписки ОСОБА_3 зобов`язався повернути кошти до 15.04.2019 року, але до теперішнього часу відповідач борг не повернув, чим взяті на себе зобов`язання не виконав.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 05.02.2024 року відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень, з викликом (повідомленням) сторін.

Представник позивача до суду не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, направив заяву, в якій просить про розгляд справи у його відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про місце та час слухання справи повідомлений належним чином, відповідно до вимог ч.8 ст.128 ЦПК України та ч.11 ст.128 ЦПК України задля забезпечення принципу диспозитивності, змагальності, відкритості інформації, щодо справи та належного повідомлення відповідача про дату, час, місце та порядок розгляду даної справи Яготинським районним судом Київської області було розміщено на сайті суду оголошення про виклик особи зареєстроване місце проживання (перебування) місцезнаходження чи місце роботи невідоме.

Відповідач не подав відзив. Зі згоди сторони позивача, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Оскільки, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.19 ЦПК України,суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідност.13 ЦПК України,суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем відповідачу було надано в позику грошові кошти.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 надав ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , грошові кошти в сумі 22000,00 грн. які відповідно до розписки від 01.02.2019 року ОСОБА_3 зобов`язувався повернути до 15.04.2019 року (а.с.4-12).

Відповідно до розрахунку, індексів інфляції за період прострочення, облікових ставок НБУ за розрахунковий період, технічних даних та підсумкової інформації, вбачається, що сума збитків від інфляції складає 12108,58 грн., сума нарахованих процентів становить 3124,57 грн., та пеня за несвоєчасне виконання зобов`янь складає 30209,05 грн. (а.с.13-30).

Позивач стверджує, що відповідач не виконав боргове зобов`язання, не повернув грошові кошти, а тому повиннен сплатити йому суму боргу.

Суд вважає доводи позивача підставними, порушене право позивача підлягає захисту, вимоги про стягнення сум у визначеному позивачем розмірі підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвстановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з ч. 1ст. 509 ЦК України,зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до положеньстатті 526 ЦК України,зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.

Згідно з ч. 1 ст.598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Згідно зі ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона передає у власність другій стороні грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначеними родовими ознаками.

Відповідно до ч. 2 ст. 1047 ЦК України, на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем грошової суми або визначеної кількості речей.

Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до частин першої та другої ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

За своєю суттю розписка про отримання в борг коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.

Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки.

Згідно з частинами першою та третьою ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахуванням грошової суми, що позичалась, на його банківський рахунок.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази того, що відповідач повністю виконав свої зобов`язання за вказаною розпискою та повернув повністю кошти саме за цією розпискою позики.

Відповідно до положеньст. 554 ЦК України, в разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.

ОСОБА_3 не скористався своїми процесуальними правами, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій, не подав відзиву на позов, не надав будь-яких заперечень проти позову чи доказів на спростування позиції позивача, не навів обставин, які мають значення для справи і на які він би послався як на підставу своїх заперечень.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, позаяк відповідачем не спростовано вимог позивача щодо стягнення заборгованості за договором позики. З відповідача слід стягнути на користь позивача заборгованість в сумі 34108 (тридцять чотири тисячі сто вісім) гривень 58 (п`ятдесят вісім) гривень боргу з врахуванням ідексу інфляції за договором позики та 3124 (три тисячі сто двадцять чотири) гривні 57 (п`ятдесят сім) копійок з врахуванням 3% річних і 30209 (тридцять тисяч двісті дев`ять) гривень 05(п`ять) копійок пені.

В заяві до суду представник позивача просить стягнути з відповідача витрати за надану правничу допомогу в сумі 6000, 00грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до положення ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомогу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат враховується розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05 липня 2012 року гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частини друга-четверта статті 137 ЦПК України).

Судом встановлено, що 06 січня 2024 року між ОСОБА_1 та адвокатом Райх Л. М. укладено Договір про надання правової допомоги №02/01, відповідно до умов якого адвокат взяв на себе зобов`язання надати правову (професійну правничу) допомогу для захисту у разі порушення, невизнання чи оспорення прав, свобод та законних інтересів ОСОБА_1 (а.с.33-35). За надання правової допомоги Позивачем сплачено сума гонорару в розмірі 6000 (шість тисяч) гривень 00 коп. що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт (послуг) від 06.01.2024 року (а.с.36-37).

Враховуючи категорію справи, а також обсяг фактичних витрат, понесених стороною позивача, обсягу наданих адвокатом послуг, їх необхідність та доцільність, керуючись принципом законності, співмірності та справедливості вважаю необхідним стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати на правову допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судом задоволені позовні вимоги повністю, а тому з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1211,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12,13,81, 141, 211,259, 279, 263-265,268,280-283 ЦПК України, ст.ст.11,16,1046,1049, 554, 610, 207, 598 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер невідомий, паспорт серія НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , НОМЕР_3 (тридцять чотири тисячі сто вісім) гривень 58 (п`ятдесят вісім) гривень боргу з врахуванням ідексу інфляції за договором позики та 3124 (три тисячі сто двадцять чотири) гривні 57 (п`ятдесят сім) копійок з врахуванням 3% річних і 30209 (тридцять тисяч двісті дев`ять) гривень 05(п`ять) копійок пені.

Стягнути зОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 1211 (сімсот шістдесят вісім) гривень 20 (сорок) копійок судового збору сплаченого позивачем, а також оплачені позивачем витрати за надану позивачу правову допомогу в розмірі 3000 (три тисячі) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, котра може бути подана протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 22 травня 2024 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 22 травня 2024 року.

Суддя Кисіль О.А.