КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції Тиханський О.Б.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/2068/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мережко М.В.,

суддів - Поліщук Н.В., Соколової В.В.,

секретар - Кролівець О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Обухівського міськрайонного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні мережі», товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» про зобов`язання вчинити дії та визнання недійсним попередження,

В с т а н о в и в :

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ПрАТ «Київобленерго», правонаступником якого є «ДТЕК Київські регіональні мережі», товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» про зобов`язання вчинити дії, припинення дій, які порушують права споживача та відновлення його становища, яке існувало до порушення, визнання правочинів недійсними, стягнення збитків.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що 19.10.2009 між позивачем та ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» (енергопостачальник, а з 01.01.2019 оператор системи розподілу) було укладено договір про користування електричної енергією.

Позивач належним чином виконував договірні зобов`язання. Проте, 21.06.2019 позивач отримав лист попередження від ТОВ «Київська обласна ЕК» про припинення постачання електроенергії в зв`язку із наявною заборгованістю у розмірі 1472, 40 грн, за спожиту в квітні 2019 року електроенергію.

Позивач не погодився з даним листом. Стверджував, що боргу не існує, а всі суми за спожиту електроенергію ним сплачено, про що було повідомлено відповідача.

Також позивач зазнає, що ТОВ «Київська обласна ЕК» не виставляла йому жодного рахунку за спожиту електроенергію і що він повинен оплачувати електроенергію саме ТОВ «Київська обласна ЕК» йому ніхто не повідомляв. Частину коштів він сплачував на ПАТ «Київобленерго», проте вони повинні були бути сплачені ТОВ «Київська обласна ЕК».

На підставі викладеного, з урахуванням подальшого уточнення позовних вимог та заяви про закриття провадження в частині позовних вимог, позивач просив суд:

- зобов`язати ПАТ ДТЕК «Київські регіональні електромережі» здійснити коригування показників приладу обліку побутового споживача ОСОБА_1 ,

- визнати недійсним попередження ТОВ «Київська обласна ЕК» про припинення постачання електроенергії позивачу

- стягнути понесені судові витрати.

Рішенням Обухівського міськрайонного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із таким рішенням суду, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невстановлення усіх обставин, що мають значення для вирішення справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Обухівського міськрайонного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не дослідив та не надав оцінки усім наданим позивачем доказам; фактично відхилив усі докази Позивача та Відповідачів (крім рахунків, наданих ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія») та не навів та мотиви їх відхилення; не навів мотивованої оцінки основним аргументам позивача щодо наявності підстав для задоволення позову; не встановив чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; хоч і навів ряд норм права, що мали бути застосовані судом, однак застосував їх неправильно; не застосував ряд норм права, що мали бути застосовані, однак не були застосовані судом, зокрема тих, якими врегульовані питання здійснення комерційного обліку електроенергії, у тому числі зняття Побутовим споживачем показників приладу обліку та передачі їх оператору системи розподілу, врахування їх в обліку оператором системи розподілу або проведення контрольного заходу з метою перевірки достовірності наданих показників, а також наступне надання даних постачальнику для формування рахунків, порядку та форми надання рахунків для оплати побутовому Споживачу.

Посилається також на порушення судом правил підсудності справи. Стверджує, що Обухівський районний суд Київської області постановив ухвалу про відкриття провадження з порушенням правил альтернативної підсудності, оскільки спір виник щодо захисту прав споживача і ним обрано із числа запропонованих цивільним процесуальним законодавством альтернатив саме Дніпровський районний суд м. Києва за своїм зареєстрованим місцем проживання.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» вказує, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим. Апеляційну скаргу вважає безпідставною, просить залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення Обухівського міськрайонного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року - без змін.

Своїм правом на подачу відзиву інші учасники справи у встановлений строк не скористалися.

Представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі» подав до суду письсов пояснення, доводи яких збігаються зі змістом відзиву ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія».

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 128-131 ЦПК України сторони були своєчасно повідомлені про день та час розгляду справи за адресами, які були зазначені в матеріалах справи, заяв щодо зміни місця проживання або місцезнаходження від сторін не надходило. Представники відповідачів Гайдаманчук О.В. та Кротов О.Ю. взяли участь у судових засіданнях у апеляційному суді. Позивач ОСОБА_1 взяв участь у судовому засіданні (в режимі відеоконференції) 29 лютого 2024 року, де надав свої пояснення по справі. 23 травня 2024 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» направив заяву, в якій просив суд продовжувати розгляд справи без його участі у випадку неможливості приєднання до судового засідання, призначеного на 23 травня 2024 року, в режимі відеоконференції.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Встановлено, що 19.10.2009 між ОСОБА_1 та ЗАТ «А.Е.С. «Київобленерго» було укладено договір про користування електричною енергією. Відповідно до вимог договору, енергпостачальник постачає електроенергію, а споживач сплачує за одержану електроенергію за адресою: АДРЕСА_1 .

Постачання електричної енергії регулюється ЗУ «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018, № 312.

Згідно з п.13 Перехідних положень ЗУ «Про ринок електричної енергії», під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу вертикально інтегрований суб`єкт господарювання повинен до 1 січня 2019 року вжити заходів для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб`єктів господарювання. Фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.

Отже, відповідно до вказаних законодавчих норм, з 01.01.2019 ТОВ «Київська обласна ЕК» є електропостачальником, а ПАТ «Київобленерго» є оператором системи розподілу.

Зважаючи на те, що позивач з 01.01.2019 продовжив споживання електричної енергії за вказаним договором, то з цієї дати, постачальником електричної енергії позивачу здійснює ТОВ «Київська обласна ЕК»

Відповідно до п.1.2.8 Правил, постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, який є публічним договором приєднання та зміст якого визначається постачальником універсальних послуг на основі Типового договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг (додаток 6 до цих Правил), та укладається в установленому цими Правилами порядку. Постачальник універсальної послуги не може відмовити побутовому споживачу, малому непобутовому споживачу або іншому споживачу, який відповідно до законодавства має право на отримання універсальних послуг, електроустановки якого розташовані на території діяльності постачальника універсальної послуги, в укладенні такого договору за умови наявності у споживача чинного договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії.

Згідно з п. 3.1.7. Правил, договір між електропостачальником та споживачем укладається, як правило, шляхом приєднання споживача до розробленого електропостачальником договору на умовах комерційної пропозиції, опублікованої електропостачальником.

У разі офіційного оприлюднення комерційної пропозиції електропостачальник не має права відмовити споживачу у приєднанні до договору на умовах цієї комерційної пропозиції, якщо технічні засоби вимірювання та обліку електричної енергії забезпечують виконання сторонами умов комерційної пропозиції. На вимогу споживача електропостачальник має надати письмовий примірник договору, підписаний з його боку.

Електропостачальник зобов`язаний забезпечити споживачу дистанційний доступ до договору споживача про постачання електричної енергії, укладеного з використанням інформаційно-комунікаційних систем та/або засобів електронної комунікації, додатків до нього, а також до електронних документів, створених у межах виконання договору, та інформації, пов`язаної з виконанням договору, у тому числі через особистий кабінет споживача на своєму офіційному вебсайті.

В зв`язку з цим, споживаючи електричну енергію, позивач вчинив дії, що засвідчили його приєднання до опублікованого електропостачальником типового публічного договору.

Відповідно до п.4.14 Правил, платіжні документи (рахунки) на оплату надаються споживачам у відповідних структурних підрозділах електропостачальника, через персональну сторінку споживача на вебсайті електропостачальника або електронною поштою, факсимільним зв`язком, поштовим зв`язком, кур`єром чи іншими способами з використанням інформаційних технологій у системі електронного документообігу у порядку, передбаченому договором про постачання електричної енергії споживачу.

Зважаючи на те, що позивач зареєструвався в особистому кабінеті на сайтах відповідачів, де розміщувались платіжні документи, що не заперечувалось самим позивачем, суд першої інтсчанції дійшов обгрунтоваого висновку, що позивачу належним чином надсилались рахунки про спожиту енергію.

Як визначено у ст. 46 ЗУ «Про ринок електричної енергії», оператор системи розподілу (ПАТ ДТЕК «Київські регіональні електромережі» зокрема забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

П.2.3.11. Правил встановлює, що комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України "Про ринок електричної енергії", Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Пункт 2.3.14. визначає, що постачальник послуг комерційного обліку забезпечує зняття показів засобів вимірювальної техніки відповідно до Кодексу комерційного обліку.

Відповідно до п.2.3.5. Правил, в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин , у разі виникнення у споживача сумніву у правильності показів розрахункових засобів вимірювальної техніки або визначення суми у пред`явленому до оплати документі щодо оплати за постачання або розподіл (передачу) електричної енергії споживач подає про це заяву учаснику роздрібного ринку, який надав розрахунковий документ. Учасник ринку протягом 5 робочих днів від дня одержання заяви перевіряє документ (рахунок) щодо оплати електричної енергії, послуг з розподілу (передачі), комерційного обліку електричної енергії, компенсації перетікань реактивної електричної енергії тощо, у разі необхідності звертається в установленому Кодексом комерційного обліку порядку щодо перевірки даних комерційного обліку. На підставі отриманих за результатами перевірки даних комерційного обліку електропостачальник, оператор системи та постачальник послуг комерційного обліку за необхідності проводять відповідні коригування.

Відповідно до п.4.3. Правил, дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. На підставі отриманих даних відповідно до умов договору (обраної споживачем комерційної пропозиції) сторони складають акти прийому-передачі проданих товарів та/або наданих послуг.

Суд установив, що відповідачем ПАТ «Київобленерго» за період з 31.10.2018 по 01.01.2019 надавалась ТОВ «Київська обласна ЕК» інформація про обсяг спожитою електричної енергії позивачем, на підставі фактичних показників лічильника, що підтверджується рахунками сформованими постачальником ТОВ «Київська обласна ЕК».

За таких обставин, суд не установив порушення прав позивача, а саме - невідповідність у правильності показів розрахункових засобів вимірювальної техніки або визначення суми у пред`явленому до оплати документі щодо оплати за постачання або розподіл (передачу) електричної енергії.

Отже, висновки суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову в частині зобов`язанн ПАТ ДТЕК «Київські регіональні електромережі» здійснити коригування показників приладу обліку побутового споживача ОСОБА_1 є правильними.

Погоджується колегія суддів і з висновками суду першої інстанції щодо позовної вимоги про визнання недійсним попередження ТОВ «Київська обласна ЕК» про припинення постачання електроенергії від 07.06.2019 та 05.07.2019.

Так, згідно зі ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Спосіб захисту, обраний позивачем, не входить до загального переліку способів захисту цивільних прав та інтересів.

Разом з тим визнання незаконними дій може розглядатися як спосіб захисту порушеного цивільного права за правилами ЦПК України у тому випадку, якщо наслідком їх реалізації є виникнення чи порушення майнових прав.

Попередження ТОВ «Київська обласна ЕК» про припинення постачання електроенергії від 07.06.2019 та 05.07.2019 не є актом правозастосування та має виключно інформативний характер, а тому судовому оскарженню не підлягає.

Відсутність регламентації права на звернення до суду з позовом визнання попередження недійсним у національному праві є розумним обмеженням, оскільки чинне законодавство передбачає інші способи захисту прав та інтересів зацікавленої особи.

За таких обставин, правильним є висновок суду, що у позивача не виникло право на судовий захист у порядку цивільного судочинства, оскільки дії відповідача, що є предметом позову, не вливають на цивільні права та інтереси позивача. Самі по собі попередження, не можуть бути самостійним предметом судового розгляду, оскільки не підлягають оскарженню.

Вказана позиція підтверджується висновком Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018, провадження 14-345цс18.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги позивачf повторюють доводи позовної заяви та пояснень позивача, наданих у суді першої інстанції, не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині рішення, та фактично зводяться до незгоди позивача з висновками суду. При цьому, докази та обставини, на які посилається позивачка у апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні були дотримані норми матеріального і процесуального права. Судом першої інстанції правильно визначено характер спірних правовідносин, встановлено обсяг прав та обов`язків сторін, застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, що склались між сторонами, надано повну, всебічну та об`єктивну оцінку наявним у справі доказам, та з урахуванням передчасності позовних вимог, обґрунтовано відмовлено у їх задоволенні.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Апеляційним судом також не встановлено порушення правил підсудності, на яке посилається апелянт, під час розгляду даної справи. При цьому, суд звертає увагу, що питання підсудності даної справи остаточно вирішене постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року.

Так, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 серпня 2019 року справу передано на розгляд іншого суду з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої, частиною третьою статті 31 ЦПК України.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 04 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі.

При відкритті провадження по справі суд керувався статтею 32 ЦПК України та виходив із того, що підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення або для відмови у відкритті провадження у справі не має.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 04 жовтня 2019 року залишено без змін.

Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів доходить висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, підстави для його скасуванні відсутні.

Керуючись ст.ст. 141, 369, 374, 375, 382, 383, 384 України, суд,

П о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Обухівського міськрайонного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст судового рішення складено 29 травня 2024 року.

Головуючий: М.В. Мережко

Судді: Н.В. Поліщук

В.В. Соколова