_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-з/947/382/24
УХВАЛА

про розгляд заяви про забезпечення позову

16.05.2024 року Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючий - суддя Васильків Олена Василівна,

розглянувши цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

06.05.2024 року в інтересах позивача ОСОБА_1 до суду звернувся адвокат Коюда М.А. з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

- Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) грошові кошти у сумі 19 767,25 грн. передані в якості завдатку за Попереднім договором від 26.03.2024.

- Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) штраф у сумі 19 767,25 грн.

14.05.2024 року до суду також подано клопотання про забезпечення позову, в якому адвокат просить:

- Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, відкритих у будь-яких банківських установах або інших фінансово-кредитних установах, та належать ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в межах ціни позову у розмірі 39 534,50 грн. та судових витрат у розмірі 15 968,96 грн.

- Накласти арешт та заборону на проведення реєстраційних дій відносно рухомого та нерухоме майна, яке на праві власності належить ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

При цьому представник позивача посилається на те, що предметом заявлених ОСОБА_1 позовних вимог є матеріально-правова вимога, заявлена до Відповідача про стягнення з останнього грошових коштів у сумі 19 757,55 грн. передані в якості завдатку за Попереднім договором, та стягнення штрафу у сумі 19 757,55 грн., загальна сума заявлених вимог складає 39 515,10 грн. Підставою заявлених позовних вимог є одностороння відмова Відповідача від виконання зобов`язання з продажу об`єкта нерухомості (земельної ділянки) які виникли на підставі Попереднього договору, такі дії Відповідача полягають у ненаданні документів, необхідні для нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу земельної ділянки, також Відповідач не з`явився у погоджений час та дату до нотаріуса для укладання договору купівлі-продажу, правовстановлюючі документи на земельну ділянку не надані, передбачений пунктом 5 Попереднього договору завдаток не повернуто на користь Покупця.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Пунктом 4 постанови № 9 від 22.12.2006 року Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В постанові від 14.06.2021 року по справі № 308/8567/20 Верховий Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду відступив від висновку, викладеному у постанові Верховного Суду в складі колегії судів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 серпня 2020 року в справі № 520/9674/19 (провадження № 61-4032св20).

У вказаній постанові зокрема зазначено, що системне тлумачення частини першої статті 153, частини тринадцятої статті 158, частини першої статті 187 ЦПК України дає можливість дійти висновку, що:

законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі;

для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно;

першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті;

у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову;

у разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

За таких обставин суд вважає можливим розглянути заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про забезпечення позову до вирішення питання про відкриття провадження.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Дослідивши матеріали справи, враховуючи вищезазначену судову практику, та з урахуванням того, що заходи забезпечення позову, які просить вжити сторона позивача є співмірними з заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про забезпечення позову.

Окрім того, суд вбачає достатньо підстав для застосування зустрічного забезпечення відповідно до вимог ст. 154 ЦПК України.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Частиною 4 ст. 154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Враховуючи ціну позову та вартість майна, про обтяження якого просить сторона позивача, суд вважає доцільним застосування зустрічного забезпечення з метою забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача відповідно до вимог ст. 154 ч. 4 ЦПК України.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного строку судом має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення, також суд роз`яснює, що якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги щодо зустрічного забезпечення у визначений строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе частково задовольнити заяву про забезпечення позову, так як вона частково обґрунтована та доведена, а також застосувати зустрічне забезпечення у вигляді внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в сумі 1000,00 грн.

Керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Коюди Микити Анатолійовича про забезпечення позову, - задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, відкритих у будь-яких банківських установах або інших фінансово-кредитних установах, та належать ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в межах ціни позову у розмірі 39 534,50 грн.

В іншій частині клопотання про забезпечення позову - відмовити.

Застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) внести протягом 10 днів на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Одеській області (№ рахункуUA0005435, Код отримувача (ЄДРПОУ) 26302945, Банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, МФО 820172) грошові кошти сумою 1000,00 (одна тисяча гривень 00 копійок), в якості забезпечення відшкодування збитків відповідача відповідно до вимог ст. 154 ч.4 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Васильків О.В.