КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/8429/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 759/18920/23

29 квітня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

при секретарі - Уляницькій М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника заінтересованої особи ОСОБА_1 адвоката Зубчук Оксани Русланівни на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 17 січня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Шум Л.М., у цивільній справі за заявою Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 ,-

в с т а н о в и в:

У вересні 2023 року Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації звернувся до суду із поданням про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 .

Вимоги подання обгрунтовані тим, що до Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації звернувся із заявою ОСОБА_1 про призначення його опікуном над недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є його хрещеною.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року ОСОБА_2 визнана недієздатною.

Перешкод для встановлення опіки над недієздатною та призначення опікуном її хрещенника ОСОБА_1 не виявлено.

З урахуванням викладеного, Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації просив суд встановити опіку над недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити її опікуном хрещенника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 17 січня 2024 року в задоволенні подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 , відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, представник заінтересованої особи ОСОБА_1 адвокат Зубчук Оксана Русланівна подала апеляційну скаргу, в якій за результатом апеляційного перегляду справи просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 17 січня 2024 року та ухвалити нове судове рішення про задоволення подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 .

В обґрунтування змісту вимог апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є незаконним та необгрунтованим у зв`язку з неповним з`ясуванням судом першої інстанції всіх обставин справи, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не оцінив і не з`ясував усіх обставин та доказів, на які посилався Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації в обгрунтування подання про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 .

Вважає, що Органом опіки та піклування було подано до суду належні та допустимі докази необхідності призначення опікуном ОСОБА_2 саме ОСОБА_3 .

Так, на підтвердження стану здоров`я ОСОБА_1 було надано висновок про стан здоров`я громадянина, який бажає встановити опіку (піклування) від 07.07.2023року, відповідно до якого, заявник ОСОБА_1 протипоказань до опікунства не має, на обліку у психіатра та нарколога не перебуває.

Відповідно до витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості" ОСОБА_1 станом на 20.06.2023 року до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

На підтвердження надання комфортних умов проживання ОСОБА_31 начальником Відділу контролю соціальних виплат та їх цільового використання Управління соціального захисту населення Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, членом опікунської ради ОСОБА_6 складено акт обстеження матеріально-побутових умов проживання недієздатноїОСОБА_2 № 1249 від 15.08.2023 року.

З вказаного акту вбачається, що підопічна проживає в 2-х кімнатній квартирі, умови проживання добрі. Зі слів недієздатної особи, її похресник ОСОБА_1 дуже добре нею опікується, вона хоче, щоб він був її опікуном.

Також, ОСОБА_30 була надана довідка пройого доходи від 28.06.2023року.

ОСОБА_1 сплатив борг за комунальні послуги, що існував у ОСОБА_2 станом на березень 2022 року та продовжує сплачувати за комунальні послуги.

Представники Органу опіки та піклування Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації перебувають на постійному зв`язку з ОСОБА_1 ем та обізнані про стан здоров`я ОСОБА_2 .

У ОСОБА_2 з родичів є лише сестра та племінниця, але вони з початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України виїхали за кордон та не цікавляться життям ОСОБА_2 . ОСОБА_29 не ладнала із сестрою та племінницею і навіть коротке спілкування з ними викликало у неї негативні емоції та дратівливість.

У пункті 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 зазначено, що при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки. Опікун або піклувальник призначаються лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб.

Отже, опікуном може бути призначено не лише родича, а й осіб, які є близькими підопічному.

ОСОБА_1 єдиний, хто звернувся до Органу опіки і піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації з метою призначення його опікуном ОСОБА_2 .

Жодна інша особа не зверталася до Органу опіки і піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації із метою встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_26.

Також, у висновку судово-психіатричної експертизи №141 від 16 лютого 2023 року зі слів ОСОБА_2 зазначено, що вона не проти того, щоб похресник був її опікуном, похресникові довіряє.

Відповідно до ст. 41 ЦК України правовими наслідками визнання особи недієздатною є, зокрема, відсутність у неї права вчинення самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Згідно із ст. 55 ЦКУкраїнита п. 1.2 Правил опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду, за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства-захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Положення ст. 63 ЦК України вказують на те, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 336/5652/18 (провадження № 61-1595св20) звернуто увагу на те, що при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.Вважає, що судом першої інстанції не враховані надані пояснення та докази у справі та знівельовано найважливішу ціль призначення опікуна недієздатній особі - не залишити безправною особу, яка за своїм статусом позбавлена самостійно здійснювати свої права у суспільстві.

У письмових поясненнях представник заявника Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації Гур?єва Ольга Григорівна підтримує вимогу апеляційної скарги ОСОБА_1 про скасування рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 січня 2024 року у справі № 759/18920/23 та прийняття нового рішення, яким задовольнити заяву Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 , про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 в повному обсязі.

Зазначає, що 27 липня 2023 року відбулося засідання опікунської ради при Святошинській районній в місті Києві державної адміністрації. Відповідно до витягу з протоколу засідання опікунської ради при Святошинській районній в місті Києві державної адміністрації № 9 від 27.07.2023 року на засіданні було встановлено, що недієздатна ОСОБА_2 а має племінницю ОСОБА_9 , яка виїхала за кордон, однак, зі слів заявника, племінниця попросила його займатися питаннями тітки. Адже, коли почалася війна і хрещена лишилася одна, заявник став її навідувати і з`ясував, що її психічний стан здоров`я став погіршуватись, звернулися до лікарів, стали на облік у психоневрологічному диспансері. Він майже щодня навідується до неї, має змогу самостійно забезпечити їй належний догляд, адже має цивільну дружину, яка йому допомагає в цьому, тож тітка може проживати одна, в побутових питаннях у неї не виникає проблем, через хворобу вона має недовірливий характер. Заявник перебуває на військовому обліку та має бронь від підприємства на якому працює тому встановлення опіки над недієздатною хрещеною йому необхідно для забезпечення її прав та інтересів.

Зі слів ОСОБА_25 , її похресник ОСОБА_1 дуже добре нею опікується, вона хоче, щоб він був її опікуном. Племінниця ОСОБА_9 та рідна сестра недієздатної, приїхали з-за кордону та підтверджують, що не заперечують щодо встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 та призначення їй опікуном ОСОБА_20.

ОСОБА_23 , присутня на засіданні, підтвердила, що бажає щоб опікуном був хрещеник ОСОБА_1 . Перешкод для встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 та призначення опікуном громадянина ОСОБА_21 не виявлено.

У ОСОБА_24 склалися приязні, теплі та доброзичливі відносини з ОСОБА_12 , вона йому довіряє, а він проявляє увагу та турботу про неї ще з дитинства та дружби з її сином і до сьогодні. Наразі ОСОБА_1 проживає разом з ОСОБА_2 , оскільки вона не може довго залишатися вдома сама, адже часто забуває, наприклад, про увімкнену газову плиту або інші прилади. Через хворобу вона має недовірливий характер, підозрює чужих людей, незнайомих не підпускає.

Представники Органу опіки та піклування Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації перебувають на постійному зв`язку з ОСОБА_22 та обізнані у стані здоров`я ОСОБА_2 .

Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації вважає, що судом першої інстанції не враховані надані пояснення та докази у справі та знівельовано найважливішу мету призначення опікуна недієздатній особі - не залишити безправною особу, яка за своїм статусом позбавлена можливості самостійно здійснювати свої права у суспільстві.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник адвокат Зубчук Оксана Русланівна повністю підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити.

Представник Органу опіки та піклуванння Святошинської районної у м.Києві державної адміністрації Гур`єва Ольга Григорівна також повністю підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 18.04.2023 року Свтошинським районним судом м. Києва ухвалено рішення по справі № 759/16600/22, заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, Психоневрологічний диспансер № 4 про визнання особи недієздатною задоволено.

Визнано недієздатноюгромадянина України ОСОБА_28 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк дії судового рішення про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною - два роки. Строк рахується з дня набрання рішенням законної сили.

26.06.2023 року Міністерством внутрішніх справ України надано витяг про те, що ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

28.06.2023 року ТОВ «ТОВ «ТРЕНДФОРМЕР ЄУРОП»видано довідку про те, що ОСОБА_1 працює повний день, на посаді адміністратор задач, та в період з 01.12 2022 року по 31.05.2023 року оримав заробітну плату в розмірі 469 800 грн (середньомісячна заробітна плата 78 300 грн до оподаткування).

03.07.2023 року ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 надали письмові заяви, в яких зазначили, що не заперечують, щоб ОСОБА_1 взяв опіку над ОСОБА_2.

13.07.2023 року ЛКК Департаменту охорони здоровя виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації Комунального некомерційного підприєства «Центр Медико-санітарної допомоги №1» ОСОБА_1 у надано висновок про задовільний фізіологічний та психологічний стан здоров`я.

13.07.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Опікунської ради Святошинської районної в м. Києві державної адімінстрації з заявою про призначення його опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка визнана недієздатною рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18.04.2023 по справі № 759/16600/22.

19.07.2023 року посадовою особою Виконачого органу сільської, селищної та міської ради територіальної громади складено акт № 1011 обстеження матеріально - побутових умов домогосподарства/фактичного місця проживання ОСОБА_17

26.07.2023 року відбулося засідання Опікунської ради Святошинської районної в м. Києві державної адімінстрації, оформлене протоколом № 9, на якому прийнято рішення рекомендувати Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації відкласти розгляд заяви ОСОБА_17

15.08.2023 року посадовою особою Виконачого органу сільської, селищної та міської ради територіальної громади складено акт № 1249 обстеження матеріально - побутових умов домогосподарства/фактичного місця проживання ОСОБА_17

29.08.2023 року відбулося засідання опікунської ради Святошинської районної в м. Києві державної адімінстрації, оформлене протоколом № 10, на якому прийнято рішення рекомендувати Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації заяву ОСОБА_17 а задовольнити та підготувати подання до Святошинського районного суду міста Києва про встановлення опіки над ОСОБА_26.

Відмовляючи в задоволенні подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 , суд першої інстанції вказав на те, що Органом опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації не надано суду доказів, що ОСОБА_18 може бути опікуном ОСОБА_2, може дбати про неї та надавати їй необхідну допомогу.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення Святошинського районного суду міста Києва від 17 січня 2024 року не відповідає.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, якийне суперечить закону.

Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини (стаття 10 ЦПК України).

У справі, що переглядається, предметом розгляду є встановлення опіки над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яку рішенням Свтошинського районного суду м. Києва від 18.04.2023 визнано недієздатною у зв`язку з хронічним, стійким психічним розладом.

Відповідно до статті 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Тлумачення зазначених норм права дає підстави для висновку, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод.

Хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.

Згідно з частиною першою статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88.

Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

У справі, що переглядається, встановлено, що поданням Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 визначено за можливе призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , опікуном над недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою-другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого її визнано недієздатною рішенням Свтошинського районного суду м. Києва від 18.04.2023.

З акту обстеження матеріально-побутових умов проживання недієздатної ОСОБА_2 иою № 1249 від 15.08.2023року вбачається, що остання проживає в 2-х кімнатній квартиріта має належніумови проживання. У вказаній квартирі також фактично проживає ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 єдиний, хто звернувся до Органу опіки і піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації. Жодна інша особа не зверталася до Органу опіки і піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації із метою встановлення опіки над ОСОБА_26.

ОСОБА_1 має стабільну заробітну плату в розмірі 78 300 грн на місяць.

27.07.2023 року відбулося засідання опікунської ради при Святошинській районній в місті Києві державної адміністрації. Відповідно до витягу з протоколу засідання опікунської ради при Святошинській районній в місті Києві державної адміністрації № 9 від 27.07.2023 на засіданні було встановлено, що недієздатна ОСОБА_2 а має племінницю ОСОБА_9 , яка виїхала за кордон. Коли почалася війна і ОСОБА_2 а лишилася одна, заявник став її навідувати і з`ясував, що її психічний стан здоров`я став погіршуватись, звернулися до лікарів, стали на облік у психоневрологічному диспансері. ОСОБА_1 майже щодня навідується до ОСОБА_27, має змогу самостійно забезпечити їй належний догляд, адже має цивільну дружину, яка йому допомагає.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 336/5652/18 (провадження № 61-1595св20) звернуто увагу на те, що при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

З протоколів Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації№ 9, № 10, актів №1011, № 1249 обстеження матеріально - побутових умов домогосподарства/фактичного місця проживання вбачається, що у ОСОБА_21 склалися приязні, теплі та доброзичливі відносини з ОСОБА_2 . Наразі ОСОБА_1 проживає разом з ОСОБА_2 , оскільки вона не може довго залишатися вдома сама, адже часто забуває, наприклад, про увімкнену газову плиту або інші прилади. Через хворобу вона має недовірливий характер, підозрює чужих людей, незнайомих не підпускає. Доказів зворонього, матеріали справи не містять.

У пункті 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88, зазначено, що при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки. Опікун або піклувальник призначаються лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Отже, опікуном може бути призначено не лише родича, а й осіб, які є близькими підопічному.Правові висновкивикладені в постановіКасаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 336/5652/18 (провадження № 61-1595св20).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною у практиці ЄСПЛ (рішення у справах «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В оскаржуваному рішенні суд першої інстанції в достатній мірі не виклав мотиви, на яких воно базується, адже право на захист може вважатися ефективним тільки тоді, якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто, належним чином судом вивчені усі їх доводи, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення ЄСПЛ у справах «Мала проти України»; «Суомінен проти Фінляндії»).

Колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції не надав належну правову оцінку доказам, які містяться в матеріалах справи, не встановив обставин, що мають значення для вирішення заяви та дійшов до помилкового висновку про відмову в задоволенні подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 .

Відтак, формальний підхідсуду першої інстанції до вирішення справи не сприяє здійсненню ефективного правосуддя, спрямованого на прийняття законного та справедливого рішень, а також захисту прав та інтересів учасників судового розгляду.

Враховуючи зазначене, оцінивши в сукупності докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника заінтересованої особи ОСОБА_1 адвоката Зубчук Оксани Русланівни підлягає задоволенню, рішення Святошинського районного суду міста Києва від 17 січня 2024 року скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задовалення подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації та встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , призначивши недієздатній ОСОБА_2 опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , для захисту прав та законних інтересів підопічної.

Згідно вимог ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Поряд з цим, частиною 2 статті 299 ЦПК України встановлено, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Керуючисьст.ст. 55, 60, 63, 67 ЦК України, ст.ст. 2, 5, 10, 81, 89, 141, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника заінтересованої особи ОСОБА_1 адвоката Зубчук Оксани Русланівни задовольнити.

Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 17 січня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення опіки над недієздатною ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити опіку над недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Призначити недієздатній ОСОБА_2 опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , для захисту прав та законних інтересів підопічної.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Головуючий Судді: