Справа № 279/3200/24
Провадження № 2/279/1364/24
У Х В А Л А

21.05.2024 року

Суддя Коростенський міськрайонний суд Житомирської області Недашківська Л.А., в м. Коростені № 279/3200/24 за заявою ОСОБА_1 до виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, третя особа: Перша коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дочки ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого статтею 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимогою процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги. Таким чином, під предметом позову розуміється певно матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

В п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Суди відкривають провадження у такій справі в разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також відсутності інших спадкоємців за заповітом або за законом.

Відповідно до Постанови Верховного Суду від 04 грудня 2019 року, у справі № 697/2052/17-ц відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме: зі змісту позову слідує, що позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дочки ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Натомість позивачем не зазначено доказів щодо кола спадкоємців після смерті спадкодавця, наявність осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні або які відмовились від спадщини, не зазначено всі сторони по справі.

Отже, зважаючи на те, що позивачем не додержано вимог щодо оформлення позову, визначені недоліки є суттєвими і такими, що можуть вплинути на якість розгляду справи по суті в разі їх не усунення, суд прийшов до висновку про необхідність надання позивачу строку для приведення позову у відповідність з вимогами закону.

Крім того на підтвердження сплати судового збору позивачем подано квитанцію до платіжної інструкції №36 від 11.03.2024 року, за якою судовий збір було зараховано при подачі позивачем позову у справі №279/1640/24.

У відповідності до приписів ч.4 ст.177 УЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, яка подана фізичною особою становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1211,20 грн.

Таким чином, позивач повинен надати докази сплати судового збору (оригінал квитанції) в розмірі 1211,20 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Коростень/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.), Рахунок отримувача UA0006827, Код класифікації доходів бюджету 22030101 або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, третя особа: Перша коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Недашківська

копія згідно з оригіналом