С права №639/1955/24
Провадження №2/639/918/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року

Суддя Жовтневого районного суду м. Харкова Рубіжний С.О. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до керівника Комунального підприємства «Харківській теплові мережі» Скапенка Василя Вікторовича про анулювання особового рахунку,

ВСТАНОВИВ:

09 квітня 2024 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до керівника Комунального підприємства «Харківській теплові мережі» (далі-КП «ХТМ») ОСОБА_2 та просить суд зобов`язати відповідача анулювати незаконно нав`язаний особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Обгрунтовуючи позов, посилається на те, що відкриття особового рахунку у КП «ХТМ» за відсутністю договору порушує принцип верховенства права. З КП «ХТМ» у нього немає жодних договірних зобов`язань. На підставі чого звернувся до підприємства із заявою про анулювання особового рахунку, який на його розуміння був колись незаконно нав`язаний, проте керівником підприємства було відмовлено у задоволені заяви.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15 квітня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до керівника Комунального підприємства «Харківській теплові мережі» ОСОБА_2 про анулювання особового рахунку - залишено без руху.

Надано строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвалу суду від 15.04.2024 року було направлено позивачу за адресою, яка вказана у її позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 .

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ухвала від 15.04.2024 року отримана «особисто ОСОБА_1 23.04.24».

З моменту отримання ухвали суду та до теперішнього часу вказані в ухвалі недоліки заяви не виправлені, що свідчить про пропуск десятиденного строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Відповідно до п. 6, 7 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Станом на 07 травня 2024 року позивач не усунув недоліки, що викладені в ухвалі суду від 15 квітня 2024 року.

Згідно ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до керівника Комунального підприємства «Харківській теплові мережі» Скапенка Василя Вікторовича про анулювання особового рахунку підлягає поверненню позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 293-294 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до керівника Комунального підприємства «Харківській теплові мережі» Скапенка Василя Вікторовича про анулювання особового рахунку вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 07.05.2024.

Суддя С.О. Рубіжний