Справа № 192/1018/24
Провадження №2/192/456/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"10" травня 2024 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Стрельников О. О., ознайомившись в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»,

В С Т А Н О В И В:

07 травня 2024 року до суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

09 травня 2024 року до суду надійшла інформація щодо зареєстрованого місця проживання позивачки.

Подана позовна заява не відповідає вимогам встановленим ст.ст. 9, 175 ЦПК України.

Відповідно до змісту позовної заяви вона викладена іноземною мовою.

Статтею 9 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Як вбачається з додатків до позовної заяви будь-якого перекладу змісту позовної заяви на державну мову позивачкою не додано.

Верховний Суд у своїй судовій практиці неодноразово вказував, що відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частиною шостою статті 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Отже, учасники судового процесу які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 07 червня 2019 року у справі №826/10114/17, від 03 вересня 2020 року у справі №826/6286/17, від 29 жовтня 2020 року у справі №815/1958/16 та від 07 грудня 2020 року у справі №138/132/20.

Вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені, зокрема, в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 19 вересня 2019 року у справі № 11-955зі19 (9901/98/19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 9901/12/20 (П/9901/12/20).

Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008 у справі № 1-18/2008 встановлено, що відповідно до статтею 124 Конституції України Конституційний Суд України та суди загальної юрисдикції здійснюють правосуддя, яке стосується конституційного, адміністративного, господарського, кримінального та цивільного судочинства. Ці види судочинства є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення. Суди реалізують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян щодо використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, відповідно до Конституції і законів України. Таким чином, Основним Законом України закладено конституційні основи для використання української мови як мови судочинства та одночасно гарантовано рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Разом з тим Суд зазначає, що забезпечення рівності прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, гарантування права громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника справи) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду. Законом України "Про ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин" передбачено, що при застосуванні положень Хартії заходи, спрямовані на утвердження української мови як державної, її розвиток і функціонування в усіх сферах суспільного життя на всій території України, не вважаються такими, що перешкоджають чи створюють загрозу збереженню або розвитку мов, на які відповідно до статті 2 цього Закону поширюються положення Хартії.

Крім того, згідно із рішенням Конституційного Суду України від 28 лютого 2018 року № 2-р/2018 у справі № 1-1/2018 визнано таким, що не відповідає Конституції України та втратив чинність Закон України "Про засади державної мовної політики" від 03 липня 2012 року № 5029-VI зі змінами.

З огляду на вказане позовна заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

У зв`язку з чим, враховуючи, що позивачка подала позовну заяву на іноземній мові, тому при вирішення питання про відкриття провадження суддя позбавлений можливості перевірити відповідність змісту позовної заяви вимогам п.п. 3-10 ч. 1 ст. 175 ЦПК України.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких підстав, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви, а саме надати позовну заяву викладену державною мовою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання нею копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та їй повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками лише в електронній формі, з доказом надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, або підтвердження направлення таких документів до зареєстрованого електронного кабінету учасника справи.

Роз`яснити позивачці, що у випадку необхідності усунути недоліки позовної заяви в паперовій формі, до позовної заяви позивачем подається відповідне клопотання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Стрельников О. О.