єдиний унікальний номер справи 531/543/24
номер провадження 2/531/284/24
17 травня 2024 року м. Карлівка
Карлівський районний суд Полтавської області в складі:
головуючої судді Попова М.С.,
за участю секретаря Клименко Т.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА», за участю третьої особи: Карлівського відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про зняття арешту,
Позивач звернулася до суду із позовною заявою у якій просить зняти арешт з усього нерухомого майна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , що накладений на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження № 11132533 від 22.01.2009 ВДВС Карлівського РУЮ.
Позивачка до суду не з`явилася, від неї мається письмова заява про розгляд справи за її відсутності, у якій позов підтримала та просила суд його задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явився, хоча про час, дату та місце розгляду справи було повідомлено у встановленому законом порядку. Клопотання про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, відзив на позов подано не було.
Тому суд, за письмової згоди позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Представник третьої особи також не з`явився до суду, хоча про час, дату та місце розгляду справи було повідомлено у встановленому законом порядку, про причину неявки суду не було повідомлено.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, обєктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне.
Копією свідоцтва про шлюб, зареєстрований 06.06.2008 (а.с.5), підтверджується зміна прізвища позивачки з « ОСОБА_3 » та « ОСОБА_4 ».
Позивачкою 11.08.2023 на адресу АТ «ПроКредитБанк» було направлено заяву з проханням надати довідку про наявність/відсутність заборгованості ОСОБА_1 перед АТ «ПроКредитБанк» згідно виконавчого листа від 08.12.2008 №2-689, виданого Карлівським районним судом (а.с.10).
Згідно отриманої відповіді від 16.08.2023, повідомлено, що АТ «ПроКредитБанк» не здійснює обслуговування вищевказаних кредитних зобов`язань у зв`язку із відступленням права вимоги по ним до ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ Україна» (а.с.15).
24.08.2023 позивач звернулася з аналогічною заявою до ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ Україна» (а.с.10). 28.08.2023 лист було отримало, що вбачається з підпису у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с.11), але відповіді надано не було.
Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Статтею 41 Конституції України визначено право кожного володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Відповідно до ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядженням своїм майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 321 ЦК України,право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Підстави для зняття арешту з майна викладено у статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»: Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.
У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Викладене вище дає підстави зробити висновок, що зняття арешту з майна здійснюється за постановою державного виконавця, яка приймається на підставі відповідного рішення суду.
Згідно ст.38 ЗУ «Про виконавче провадження» від 21.04.1999 (редакція, що діяла на момент вчинення виконавчих дій) визначено випадки зняття арешту з майна боржника, до яких повернення виконавчого документа по п.2 ч.1 ст.47 Закону не входило.
Відповідачем не подано відзив на позов, не надано суду належні та допустимі докази на обґрунтування обставин, які б ставили під сумнів можливість зняття арешту з майна, належного позивачкі.
Приймаючи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню та мається достатньо підстав для зняття арешту з усього нерухомого майна ОСОБА_1 , що накладений на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження № 11132533 від 22.01.2009 ВДВС Карлівського РУЮ.
Керуючись ст.41 Конституції України, ст. ст.16, 319, 321, 386, 391 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 265, 268, 273ЦПК України,ЗУ «Про виконавче провадження», суд
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА», за участю третьої особи: Карлівського відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про зняття арешту задовольнити.
Зняти арешт з усього майна, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , що накладений на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження № 11132533 від 22.01.2009 ВДВС Карлівського РУЮ.
Відповідачу направити копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Інші учасники справи, а також відповідачі у разі залишення заяви про оскарження заочного рішення без задоволення, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку протягом 30 днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С.Попов