Провадження № 2/712/473/24
Справа № 712/9869/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 квітня 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.
при секретарі КАПЛЯ А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ), третя особа: Третя черкаська державна нотаріальна контора (адреса: м. Черкаси, вул. Віталія Вергая 36) про визнання особи такою, що не прийняла спадщину,
Позивач звернулася з позовом до відповідача про визнання особи такою, що не прийняла спадщину, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_3 . Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є, вона - дружина ОСОБА_4 та син ОСОБА_5 відповідач по справі.
У встановлений законодавством строк вона звернулася до Третьої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про відкриття спадщини. В нотаріальний конторі була заведена спадкова справа № 66/2022 (номер справи у спадковому реєстрі 69212976).
Вона, як спадкоємець першої черги за законом після смерті чоловіка, звернулася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право спільної сумісної власності на майно, набуте подружжям під час шлюбу на квартири та свідоцтва про на спадщину за законом на частину квартири.
Третьою Черкаською державною нотаріальною конторою 05.09.2023 видано Свідоцтво про право власності на частку у праві спільної сумісної власності на майно, набуте подружжям за час шлюбу на квартиру АДРЕСА_3 .
У видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири отримано відмову викладену у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки в матеріалах спадкової справи міститься інформація щодо наявності ще одного спадкодавця за законом, а саме сина спадкодавця ОСОБА_5 , який вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований разом зі спадкодавцем на час смерті ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 .
Вказує, що відповідач хоча і зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , але фактично не проживає за даною адресою з липня 2020 року, з часу виїзду за межі України.
Реєстрація ОСОБА_5 за місцем проживання спадкодавця в даному випадку не є свідченням прийняття ним спадщини, оскільки останній з липня 2020 року не проживає за вказаною адресою, а отже відсутній факт постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Також позивач наголошує про ту обставину, що ОСОБА_5 , не проживаючи разом зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини, та протягом достатньо тривалого часу до цього, протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подав, тому останній не може вважатися таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3
У зв`язку з цим, просить встановити факт не проживання ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) із спадкодавцем ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , - на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнати ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою від 26 жовтня 2023 року відкрито провадження по справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням по справі підготовчого судового засідання.
Ухвалою від 14 лютого 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач та її адвокат до судового засідання не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, заяву підтримали та просили їх задовольнити.
Відповідач до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.
Представник третьої особи до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, у вирішенні справи поклався на розсуд суду.
У зв`язку з неявкою сторін фіксація технічними засобами відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалася.
З письмової згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства.
В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_3 . Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є, позивач - дружина ОСОБА_4 та син ОСОБА_5 відповідач по справі.
У встановлений законодавством строк позивач звернулася до Третьої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про відкриття спадщини. В нотаріальний конторі була заведена спадкова справа № 66/2022 (номер справи у спадковому реєстрі 69212976).
Позивач, як спадкоємець першої черги за законом після смерті чоловіка, звернулася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право спільної сумісної власності на майно, набуте подружжям під час шлюбу на квартири та свідоцтва про на спадщину за законом на частину квартири.
Третьою Черкаською державною нотаріальною конторою 05.09.2023 видано Свідоцтво про право власності на частку у праві спільної сумісної власності на майно, набуте подружжям за час шлюбу на квартиру АДРЕСА_3 .
У видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири отримано відмову викладену у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки в матеріалах спадкової справи міститься інформація щодо наявності ще одного спадкодавця за законом, а саме сина спадкодавця ОСОБА_5 , який вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований разом зі спадкодавцем на час смерті ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 .
Позивач зазначає, що відповідач хоча і зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , але фактично не проживає за даною адресою з липня 2020 року, з часу виїзду за межі України.
Також позивач наголошує про ту обставину, що ОСОБА_5 , не проживаючи разом зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини, та протягом достатньо тривалого часу до цього, протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подав, тому останній не може вважатися таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 .
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України).
Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу, тобто згідно з визначеною законом черговістю спадкоємців.
Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той із подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно зі статтею 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.
Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статті 1270 цього Кодексу (шість місяців), він не заявив про відмову від неї.
Отже, для вирішення питання щодо наявності підстав для застосування до спірних правовідносин положень частини третьої статті 1268 ЦК України є необхідним встановлення місця проживання спадкодавця і спадкоємця.
Як вбачається із відповіді від 01.05.2023 № 6426-01-10, виданої Департаментом «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради, відповідно до наявної в департаменті інформації за адресою: АДРЕСА_2 станом з 01.10.2021 по 19.10.2021 року були зареєстровані: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а з 20.10.2021 року по 20.04.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідач ОСОБА_5 , хоч і був зареєстрований за вказаною адресою, але фактично за місцем реєстрації не проживає з липня 2020 року, що стверджується Актом про непроживання особи за місцем реєстрації від 23.03.2023 року, складеним гр. ОСОБА_6 , прож. АДРЕСА_4 та ОСОБА_7 , АДРЕСА_5 , посвідченим головою правління «ЖБК № 72» ОСОБА_8 .
Згідно відповіді Головного Центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 09 листопада 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виїхав з території України 27 липня 2020 року. Відомості про повернення на територію України відсутні.
Вказане свідчить, що місце реєстрації місця проживання ОСОБА_5 на час відкриття спадщини не відповідало місцю його фактичного проживання/місцезнаходження, а збереження права на жиле приміщення (як члена сім`ї) не є тотожним фактичному проживанню особи за місцем реєстрації. Інші об`єктивні обставини, які б свідчили про прийняття ним спадщини - відсутні.
За таких обставин, вважається, що ОСОБА_5 , хоча і був на момент смерті спадкодавця зареєстрованим за місцем відкриття спадщини, натомість, за даною адресою на момент відкриття спадщини не проживав, що унеможливлює застосування до таких правовідносин положень частини третьої статті 1268 ЦК України, а тому він вважається таким, що не прийняв спадщину.
Таким чином, аналізуючи зібрані по справі і досліджені в судовому засіданні докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню шляхом встановлення факту не проживання ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) із спадкодавцем ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , - на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; а також визнання ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Керуючись ст.ст. ст.ст.12,13,200,259,263-265,268 ЦПК України, ст.ст. 328, 1216-1218 ЦК України, суд
Встановити факт не проживання ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) із спадкодавцем ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , - на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

ГОЛОВУЮЧИЙ: