Справа № 752/9285/24
Провадження №: 2/752/4859/24
У Х В А Л А

про відкриття провадження в цивільній справі

06.05.2024

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Митрофанова А.О., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами

Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарда Булат»

до ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

ОСОБА_2

про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою «Гарда Булат» (далі - позивач), адреса: 02091, місто Київ, вулиця Харківське шосе, будинок 56 до ОСОБА_1 (далі - відповідач), адреса: АДРЕСА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 (далі - третя особа), в якій позивач просить стягнути з відповідача на його користь грошові кошти в розмірі 105 215,75 грн в якості відшкодування майнової шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою.

Підставами позову вказується не виплата відповідачем на користь позивача майнової шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Після надходження позовної заяви, суд вирішує питання, в тому числі про відкриття спрощеного або загального позовного провадження.

Позивачем у позовній заяві заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

З цього приводу слід зазначити таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 274 Цивільного процесуального кодексу України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з частини другої статті 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною третьою цієї ж статті передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Слід наголосити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 листопада 2006 року (скарга 73053/01 CASE OF JUSSILA v. FINLAND, суд вказав на те, що: "Європейський Суд не сумнівається в тому, що письмове провадження у справі часто може виявитись більш ефективним, ніж усний розгляд, для перевірки та забезпечення того, що платник податків надав точний звіт про свій майновий стан, підкріплений всіма необхідними документами. Суд не вважає переконливим довід заявника, що в ході розгляду цієї справи виникли міркування щодо достовірності, які потребували надання пояснень в усній формі.... та приймає довід держави-відповідача, що будь - які питання факту та питання права в цій справі могли бути належним чином розглянуті та вирішені на підставі матеріалів, наданих у письмовому вигляді. ... Оскільки заявнику була надана повна можливість наводити свої доводи у письмовому вигляді та надавати коментарі щодо відомостей, які надходили від податкових органів, Суд дійшов висновку, що вимоги справедливого судочинства були дотримані...".

Враховуючи, що представником позивача не наведено переконливих доводів, з яких вбачалась би необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження, слід дійти висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання та розгляду справи за правилами загального позовного провадження. В разі, якщо в подальшому, під час розгляду справи, суд дійде висновку про необхідність витребування доказів, заслуховування пояснень сторін, тощо, судом будуть вчинені необхідні дії для всебічного, повного та об`єктивного розгляду, в тому числі з урахуванням можливості з власної ініціативи призначити судове засідання або перейти до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Тому, враховуючи значення даної справи для сторони, обраний та чітко сформульований спосіб захисту, незначну складність справи, незначний обсяг доказів, відсутність необхідності на цій стадії допиту свідків або призначення експертизи, незначну кількість сторін, відсутність суспільного інтересу, приходжу висновку про можливість розглянути дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 76-80, 175, 177, 274, 278, 258-260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарда Булат» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

2. Відмовити у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарда Булат» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

3. Здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

4. Повідомити позивача, що відповідно до частини п`ятої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

5. Повідомити відповідача про можливість подати відзив на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів, з дати отримання копії цієї ухвали.

6. Встановити позивачу триденний термін із дня отримання відзиву відповідача для подання до суду відповіді на відзиви у порядку, встановленому в статті 179 Цивільного процесуального кодексу України.

7. Встановити відповідачу триденний термін із дня отримання відповіді на відзив позивача для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив у порядку, встановленому статтею 180 Цивільного процесуального кодексу України.

8. Запропонувати третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у триденний строк з дня отримання подати письмові пояснення щодо позову або відзиву.

9. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право надати відповідь на письмові пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у триденний строк з дня отримання таких пояснень.

10. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарда Булат» подати через канцелярію суду в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали належним чином засвідчену копію постанови Голосіївського районного суду міста Києва від 27 листопада 2023 року у справі № 752/22929/23.

11. Інформацію щодо справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: https://gl.ki.court.gov.ua/sud2601/

Ухвала набирає законної сили згідно статті 261 Цивільного процесуального кодексу України з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя А.О. Митрофанова