У Х В А Л А

"09" травня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/1834/24

провадження № 2/755/4791/24

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, по позовній заяві ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 квітня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків, копію ухвали суду негайно надіслано на електронну адресу представника позивача, зазначену у позовній заяві, яку отримано представником 24 квітня 2024 року.

Як убачається із змісту ухвали суду від 24 квітня 2024 року, у порушення зазначених в ухвалі суду приписів статей 175-177 ЦПК України, зміст предмету спору не містить переліку майна, право власності на яке позивач просить визнати за нею в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , відсутня відмова нотаріуса у видачі позивачу свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 ; ураховуючи майновий характер спірних правовідносин, а саме щодо визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, зміст позовної заяви має містити ціну позову, яка має бути визначена позивачем вартістю заявленого позивачем нерухомого майна, зокрема: вартістю квартири АДРЕСА_1 , що має підтверджуватися Звітом про оцінку цього майна, чинним станом на день звернення позивача з позовом до суду, тобто не більше шести місяців з дня проведення оцінки такого майна, - що є вимогою п. 3 ч. 3 ст. 175 та п. 2 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України. При цьому позивачем не долучено до матеріалів позовної заяви доказів вчинення позивачем дій щодо оцінки спірного нерухомого майна або доказів відмови експертної установи в наданні висновку щодо оцінки майна станом на день звернення позивача з даним позовом до суду, за відсутності в чинному законодавстві норм-виключення обов`язку визначення позивачем ціни позову у встановленому законом порядку.

Крім того, позивачем має бути зазначено ціну позову за звітом про оцінку спірного майна, строк якого не перевищує шести місяців з дня такої оцінки; а також, ураховуючи що позивач до суду звернулась з двома вимогами: немайнового та майнового характеру (щодо встановлення факту спільного проживання та щодо визнання права власності на майно в порядку спадкування), позивачем має бути долучено докази сплати судового збору, а саме: позивачем на виконання приписів даної ухвали суду має бути доплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. - за вимогу немайнового характеру та 1% від ціни позову (від вартості спірного спадкового майна), однак не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - за вимогу майнового характеру.

Так, відповідно до частини другої статті 127 Цивільного процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

У відповідності до ч. 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України строк усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведені приписи процесуального закону, а також ураховуючи складність заявленого позову та кількість вимог закону, що мають бути виконані стороною позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження позивачу строку для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду від 24 квітня 2024 року.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, надавши позивачу додатковий строк сім днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган