Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
20.05.2024 2/394/270/24
394/461/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И Л А :

До Новоархангельського районного суду Кіровоградської області надійшла вищезазначена цивільна справа про визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільно- процесуальним кодексом України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Позовна заява повинна відповідати всім вимогам, встановленим ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ст. 5 ЦПК здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду,суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

У разі порушення (невизнання,оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань).

При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів настільки,наскільки це можливо.

Разом з тим, обраний позивачем спосіб захисту цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й, у першу чергу, відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами.

Відповідно до п. 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач повинен зазначити виклад обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги; зазначити у позові докази, що підтверджують вказані обставини.

В позові повинно бути зазначено які саме права, свободи та охоронювані законом інтереси позивача порушені, в чому вони полягають і які обмеження прав зазнає позивач, чим і якими діями відповідача їх порушено, та якими доказами підтверджується порушення прав.

Зміст позовних вимог, викладений у прохальній частині поданої позовної заяви, повинен бути чітким, однозначним та не викликати можливості подвійного тлумачення. Тоді як за змістом пред`явленого позову є незрозумілим, які саме перешкоди щодо права власності відповідач чинить позивачу, в чому полягає порушення права власності позивача.

На підставі наведеного позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог з посиланням на конкретні норми законодавства .

До позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору за дві позовні вимоги в розмірі 2422, 40 грн. Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, розмір якого залежить від ціни позову. Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається - вартістю майна. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, для фізичних осіб - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Проте до матеріалів позовної заяви не долучено документ, на підтвердження оцінки земельних ділянок, які за життя належали ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 , відповідно відсутність документу про фактичну вартість нерухомого майна, позбавляє суд можливості визначити належний розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Згідно положень Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка повинна бути у вигляді саме постанови), особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При відкритті провадження суди мають перевіряти наявність постанови нотаріуса про вчинення чи відмову у вчиненні нотаріальної дії .

Аналогічна норма міститься і в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 року.

Відповідно до ч. 3 гл. 13 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

В разі незгоди з Постановою про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій, вона може бути оскаржена до суду, відповідно до цивільно-процесуального законодавства.

В матеріалах справи відсутній оригінал постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії та і будь-які дії щодо звернення позивача до нотаріуса для надання їм відповідної постанови.

Таким чином, позивачці необхідно, на підтвердження позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), надати суду оригінал постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім цього, у відповідності до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя, а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи приписи п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху для виправлення недоліків, з метою ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення згідно зі ст. 263 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 12, 134, 175, 176, 177, 185, ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10 денний строк з дня отримання копії даної ухвали виправити вказані недоліки, а саме:

- уточнити зміст позовних вимог з посиланням на конкретні норми законодавства із зазначенням способу захисту порушених прав позивача;

- надати документ, на підтвердження вартості спірного нерухомого майна;

- надати оригінал постанови нотаріуса;

- сплатити судовий збір в належному розмірі, виходячи із ціни позову;

- подати оригінали доказів, на які посилається позивач, чи вказати про їх наявність і знаходження;

- вказати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у вказаний строк заява буде вважатися неподаною, і буде повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: