Провадження №2/523/730/24
У Х В А Л А

"17" травня 2024 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Мурманової І.М.

за участю секретаря судових засідань Бєлік Л.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача адвоката Сорока А.В.

розглянувши у закритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду № 6 в м. Одесі клопотання позивача ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЕМЕНТ», треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: Товариство з обмеженою відповідальністю «СІАРЕЙЧ Україна», Компанія «ЮРА-ЦЕМЕНТ-ФАБРІКЕН АГ», про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В судовому засіданні в режимі відеоконференції, позивач ОСОБА_1 підтримав подане ним клопотання яке було подано в письмовому вигляді через систему «Електронний суд» 17.05.2024 року (вх. № 17.05.22024 року вх. № 16968) про винесення окремої ухвали.

В обґрунтування поданого клопотання позивач зазначив, що ознайомившись з матеріалами справи в електронному вигляді, він виявив втручання в роботу автоматизованих систем, що полягає в порушенні хронологічного порядку реєстрації надходження документів по справі, незрозуміла частина документів завантажена у цифровому форматі, при перегляді документів, які за даними судового кабінету було додано 26.08.2020 року, серед документів додані документи створені та подані сторонами після дати 26.08.2020 року. Відповідні зазначені обставини свідчать про втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя. Цифрові копії документів справи, які приєднані до реєстраційної картки вхідного документу є датами після дати реєстраційної картки, та додані до картки без збереження якого порядку хаотично. Позивач зазначив, що додання цифрових документів матеріалів справи у зазначений спосіб відбулось у зв`язку з протиправним втручанням до бази даних «судовий кабінет» групи осіб, які за змовою з представниками відповідача, ціллю та результатом яких є спотворення дійсної інформації щодо дати надходження документів по справі відповідача та самих документів. Цифрові копії документів в хаотичному порядку, не дають можливість позивачу ознайомитись з матеріалами справи, а тому не є документами у процесуальному розумінні.

Представник відповідача адвокат Сорока А.В. заперечував з приводу поданого клопотання, зазначив, що позивач штучно затягує розгляд справи, а саме кожного разу перед судовим засіданням, вигадує нові обставини, що призводять до затягування розгляду справи. Просив врахувати, що позивач маніпулює фактами з метою затягування розгляду справи.

Заслухавши пояснення позивача щодо поданого клопотання, який просив клопотання задовольнити та винести окрему ухвалу, думку представника відповідача, дослідивши матеріалами справи щодо наявності/відсутності підстав задоволення поданого клопотання, суд дійшов висновку, що подане клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Так, відповідно до положення ч. 1 ст. 262 ЦПК України - суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

За клопотанням позивача про надання можливості ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді, судом 29 січня 2024 року матеріали цивільної справи було відскановано, переведено в електронний вид та прикріплено до реєстраційної картки №523/13023/20.

Згідно з п. 1.5 Положення про АСДС - система являє собою «сукупність комп`ютерних програм, що забезпечують функціонування документообігу суду за допомогою використання відповідних програмно-апаратних комплексів судів, обіг інформації між судами різних інстанцій та спеціалізації, передачу інформації до центральних баз даних залежно від спеціалізації судів, захист на технологічних ланках від несанкціонованого доступу тощо».

АСДС запроваджується у всіх судах для: забезпечення об`єктивного та неупередженого розподілу справ між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості справ для кожного судді; надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду справ щодо них; централізованого зберігання текстів судових рішень та інших процесуальних документів; підготовки статистичних даних; реєстрації вхідної та вихідної кореспонденції та етапів її руху; розподілу справ між суддями; видачі судових рішень та виконавчих листів на підставі наявних у системі даних щодо судового рішення та реєстрації заяви особи, на користь якої воно ухвалено; передачі справ до електронного архіву.

Відповідальність за умисне внесення неправдивих відомостей чи несвоєчасне внесення відомостей до автоматизованої системи документообігу суду, несанкціоновані дії з інформацією, що міститься в автоматизованій системі документообігу суду, чи інше втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, вчинене службовою особою, яка має право доступу до цієї системи, або іншою особою шляхом несанкціонованого доступу до автоматизованої системи документообігу суду, передбачена ст. 376-1 КК України.

Згідно поданого клопотання позивач зазначив, що відбулось втручання в роботу автоматизованої системи, що полягає в доданні до реєстраційної картки документів після дати реєстраційної картки.

З огляду на викладене, суд зазначає, що сканування документів у вищевказаній цивільній справі, відповідно до клопотання позивача про ознайомлення з матеріалами справи в електронну вигляді відбулось відповідно до наданих роз`яснень ТУ ДСА України, а саме: територіальними управліннями ДСА України надано роз`яснення з приводу виконання вимог листа ДСА України від 1 серпня 2018 року № 15-14040/18 щодо сканування матеріалів судових справ.

1. Щодо сканування судових справ (матеріалів) для подальшого їх експортування в автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідна потреба у скануванні матеріалів справ викликана необхідністю повноцінного запровадження підсистеми електронного суду та забезпечення її нормальної роботи в судах.

Впровадження підсистеми електронного суду передбачено розділом XI Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами), далі - Положення, а також є складовою (модулем) майбутньої Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), початок функціонування якої передбачається в наступному році.

Сканування документів необхідне для можливості їх надсилання в електронному вигляді сторонам по справі та іншим особам у передбачених процесуальним законодавством випадках, а також для запровадження створення, ведення судової справи в електронній формі та її дистанційного витребування судами апеляційної інстанції чи касаційної інстанції.

Зокрема, згідно з Положенням до електронного кабінету особи у судових справах, в яких така особа приймає участь, надсилаються: веб-посилання на тексти всіх сформованих судом процесуальних документів по справі: судові рішення, судові повістки та виклики тощо, що мають статус оригіналу і підписані електронним цифровим підписом відповідальної особи суду; інформація про отримані та зареєстровані вхідні документи по справі разом з електронними документами або електронними копіями паперових документів; інформація про отримані документи по справі від інших учасників разом з електронними документами або електронними копіями паперових документів; електронні документи, що спричинили зміну стану розгляду справи, протоколи автоматичного розподілу, тощо.

На сьогодні напрацьований наступний алгоритм сканування, який побудований з досвіду проведення відповідної роботи пілотними судами підсистеми електронного суду.

В залежності від типу сканеру, що використовується, сканування матеріалів справи можливе з попереднім розшиванням справи (займає більше часу), або без такого розшивання (займає менше часу).

На сьогодні суди вже забезпечені сканерами, які дозволяють здійснювати сканування матеріалів після її попереднього розшивання.

Для сканування матеріалів справи без її розшивання (що було зроблено в даному конкретному випадку) можливо, наприклад, використовувати сканер "планетарного/книжного" типу.

Порядок сканування документів є наступним: один документ - сканується в один файл, тобто позовна заява з додатками або обвинувальний акт з матеріалами кримінального провадження, що є його додатком, сканується як один файл; заяви та додатки до них, що надійшли до суду вперше, скануються невідкладно; матеріали, що надходять до справ, які знаходяться у провадженні, скануються невідкладно після завершення поточної процедури сканування матеріалів в межах справи або тому справи (якщо справа складається з двох та більше томів); матеріали справ, що знаходяться у провадженні, які отримані судом раніше скануються у зворотному хронологічному порядку (першою сканується остання за датою надходження справа, другою - передостання і т.д.). Скануванню підлягають всі документи, що містяться у матеріалах справи, навіть ті документи, які були витребувані тимчасово (наприклад, з бюро технічної інвентаризації), крім тих, які вже містяться в КП "Д-3" та КП "ДСС".

Крім іншого, суд зазначає, що відповідно до листа ДАС України від 30.04.2024 року № 15-10406/24 "Про сканування матеріалів судових справ" зазначено про наступне: кожен суд самостійно визначає назву файлу залежно від зручності суддів в майбутньому працювати з документами електронної судової справи.

Нормами процесуального законодаства України передбачено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підситемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до електронного кабінету такої особи.

Тобто, ураховуючи норми Положення та процесуального законодавства України, суд за наявності відповідної заяви від користувача підсистеми "Електронний суд" має забезпечити сканування матеріалів справи у паперовій формі, що перебуває на розгляді в такому суді.

Отже, з огляду на викладене суд не вбачає факту втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя, оскільки матеріали цивільної справи №523/13023/20 було відскановано відповідно до напрацьованого алгоритму сканування, відскановані копії документів були приєднанні до матеріалів для їх подальшого експортування в автоматизовану систему документообігу суду.

Крім іншого, суд не приймає до уваги доводи позивача щодо наявності копій документів в хаотичному виді, оскільки дані твердження не підтвердження та не доведені, також судом відхиляються та не приймаються до уваги, як не спроможні доводи позивача щодо змови групи осіб за змовою з представником відповідача у справі з метою спотворення дійсної інформації щодо дати надходження документів.

Відповідно до положення ст. 43 ЦПК України - учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам тощо.

З огляду на зазначене клопотання позивача про винесення окремої ухвали суду та повідомлення органи досудового слідства та слідчого Управління ГУНП в Одеській області про факт незаконного втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя по справі №523/13023/23 задоволенню не підлягає, як безпідставне та не доведене.

На підставі викладеного та керуючись ст. 212, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про винесення окремої ухвали суду та повідомлення органи досудового слідства та слідчого Управління ГУНП в Одеській області про факт незаконного втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя по справі №523/13023/23 залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя