Справа № 641/8018/23
Провадження № 2/638/2890/24

08 травня 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Рибальченко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання Почерніної А.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
ОСОБА_1 звернулась до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради, в якому просить визначити додатковий строк для подання нею до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її баби ОСОБА_2 терміном в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
В обґрунтування позовної заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 спадщина не відкривалась. Постановою приватного нотаріуса Мангушевої О.С. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з пропущенням позивачем визначеного законодавством шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що причиною пропуску нею вказаного строку є те, що ОСОБА_3 померла на тимчасово окупованій території так званої ЛНР. Після встановлення факту смерті ОСОБА_3 в судовому порядку позивач отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_3 та звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті баби, однак останній було відмовлено.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2023 року вказану цивільну справу передано на розгляд до Дзержинського районного суду м. Харкова.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 січня 2024 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 травня 2024 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті.
В судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце повідомлялась. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився про дату, час та місце повідомлений належним чином.
У відповідності до приписів ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Третім відділом державної реєстрації актів цивільного стануу місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 21 листопада 2023 року, актовий запис №48.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 та копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 встановлено, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_3 .
Відповідно до копії постанови приватного нотаріуса Ольги Мангушевої від 22 листопада 2023 року № 250/02-31, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 .
З матеріалів справи, встановлено, що з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ніхто не звертався.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом частин 1, 2 статті 1220 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно з частиною 3 статті 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.
Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року №565/1145/17.
Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Суд, як поважність причин пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 враховує, що остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть було зроблено 21 листопада 2023 року, тобто через 19 місяців, що унеможливило дотриматись позивачем строку визначеному ч. 1270 ЦК України.
Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст.127 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно із ч. 3ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, суд вважає, що отримання позивачем свідоцтва про смерть ОСОБА_3 через дев`ятнадцять місяців після смерті останньої є поважною причиною пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 .
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та ОСОБА_1 необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, тривалістю в два місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 з дня набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Харківська міська рада (, адреса: м. Харків, м-н Конституції 7).

Повний текст судового рішення складено 13 травня 2024 року.

Суддя Л.М. Рибальченко