242/736/24
20 травня 2024 року Селидівський міський суд Донецької області в складі головуючого - судді Черкова В.Г., при секретарі Носаль А.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ярошенко Дмитро Валерійович, до Донецької міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Kaverina-Schumacher Darya; приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чепусова Наталія Володимирівна, про визнання права власності,-
ВСТАНОВИВ:
30.04.2024 року позивач звернулась до суду із зазначеним позовом.
Стислий виклад позиції позивача та заперечення відповідача.
В обґрунтування позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 , після смерті якої залишилося спадкове майно у вигляді 1/6 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить їй на підставі свідоцтва про право власності на квартиру(будинок), виданого 05 липня 1994 року Фондом комунального майна в м.Донецьку. 19.01.2024 року вона звернулася до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері. Постановою приватного нотаріуса від 22.01.2024 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва на підставі того, що відсутній документ, за яким можливо підтвердити належність зареєстрованих за спадкодавцем речових прав на заявлене майно станом до 01.01.2013 року. Оскільки вона не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину, у зв`язку з тим, що майно після 01.01.2013 року не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та у зв`язку з тим, що архіви БТІ м.Донецька, знаходяться на окупованій території, просить визнати за нею ОСОБА_1 право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_2 , після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідач відзив на позовну заяву не надав.
Заяви та клопотання сторін.
Позивач та її представник надали заяву, в якій просять розглянути справу в їх відсутності.
Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Kaverina-Schumacher Darya наддали заяви, в яких просять розглянути справу в їх відсутності, позовні вимоги визнають.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 30.04.2024 року провадження у зазначеній цивільній справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 16.05.2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.
Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що „у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
Як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Статтею 6 Конвенції також гарантується право на розгляд справи судом у "розумні строки". Слід відмітити, що у своїй практиці Суд підходив до цієї проблеми дуже індивідуально. Разом із тим, були встановлені певні критерії, в світлі яких слід оцінювати тривалість провадження це: складність справи; поведінка заявника; дії відповідних органів. Ці питання аналізувались судом у справі "Странніков проти України", де Суд дійшов висновку, що тривалість оскаржуваного процесу була надмірною та не відповідала вимозі„ розумності строку".
З урахуванням зазначеного особа, яка не була присутньою під час розгляду справи, має право на адекватну, скорочену процедуру скасування рішення, а тому суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних доказів.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.
Судом на підставі наданих матеріалів встановлено, що згідно свідоцтва про народження ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 та її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .
Із свідоцтва про одруження вбачається, що позивач мала прізвище ОСОБА_9 (співпадають ім`я та по батькові, дані дати та місця народження) та 28.04.1998 року було укладено шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_8 , після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_11 ».
Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чепусової Н. від 22.01.2024 року, ОСОБА_1 звернулася з заявою про видачу свідоцтва про право власності за законом. 19 січня 2024 року нотаріусом було заведено спадкову справу №1/2024 після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . По даній справі заяву про прийняття спадщини, у зв`язку з фактичним прийняттям спадщини(спільне проживання та реєстрація місця проживання спадкоємця за адресою місця проживання спадкодавця на день його смерті) подала ОСОБА_1 . Сином спадкодавця ОСОБА_3 22 січня 2024 року за вх..№ 6/02-14 також подано заяву про те, що йому відомо про пропущення ним 6-місячного строку для прийняття спадщини та про те, що він не претендує на отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Заяви від інших осіб, які мали право на спадкове майно, не подавались. Згідно інформації за № 362544729 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, а саме щодо квартири АДРЕСА_2 , інформація щодо зареєстрованих прав на вказану квартиру відсутня. Під час поданих ОСОБА_1 документів, було встановлено, що серед них відсутній документ, за яким можливо підтвердити належність зареєстрованих за спадкодавцем речових прав на заявлене майно станом до 01.01.2013 року. До створення єдиної системи органів реєстрації прав, а також формування Державного реєстру прав у складі державного земельного кадастру, тобто до 01.01.2013 року, реєстрація об`єктів нерухомості проводилося комунальними підприємствами бюро технічної інвентаризації. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться(велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих території України 22 грудня 2022 року №309, весь Донецький район Донецької області відноситься до окупований територій з 07.04.2014 року. Крім того, архіви бюро технічної інвентаризації м.Донецьк не були передані на підконтрольну Україні територію, тому ні спадкоємцем, ні нотаріусом неможливо отримати відомості про зареєстровані до 01 січня 2013 року відповідні речові права або про відсутність таких прав спадкодавця на заявлене до спадкування майно. У зв`язку з чим, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності за законом на 1/6 частку у квартирі АДРЕСА_2 , після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно Витягу зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 заведено спадкову справу №1/24 19.01.2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чепусовою Н.В.
Згідно Витягу зі Спадкового реєстру(заповіти/спадкові договори) інформація щодо заповіту у спадковому реєстрі від імені спадкодавця ОСОБА_4 відсутня.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, в т.ч. шляхом визнання права.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Згідно із ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до частини першої статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.
Відсутність реєстрації права власності на спірну квартиру за ОСОБА_4 , а також відсутність у ОСОБА_1 свідоцтва про право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , не є перешкодою для реалізації ОСОБА_1 права на прийняття спадщини після смерті матері, оскільки виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не здійснив державну реєстрацію права.
Виходячи з вищевикладеного, аналізуючи надані у справі докази у їх сукупності та кожний доказ окремо, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки позивачем було доведено її право власності на частку квартири після смерті матері, проте оскільки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно дані відомості відсутні, а отримати інформацію щодо зареєстрованого права власності позивача на майно від Бюро технічної інвентаризації, яке знаходиться на тимчасово окупованій території України (м. Донецьк) на даний час неможливо, позивач не може розпоряджатися своїм майном, що порушує її право власності, тому заявлені нею позовні вимоги підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13,81, 258, 259, 263, 264, 265, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_2 , після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем протягом тридцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.
Суддя В.Г.Черков