печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 березня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Головко Ю. Г., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Печерського УП ГУНП у м. Києві, Шостої київської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року адвокат Драчук Юрій Петрович в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Печерського УП ГУНП у м. Києві, та просить суд: зняти арешт з нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві власності, який накладений на підставі постанов слідчого Печерського РУГУ МВС у м. Києві Кудьбаки О. В. про накладення арешту від 26.08.2008 в рамках кримінальної справи № 06-9441, а саме: на 1/8 частина будинку АДРЕСА_1 ; на квартиру АДРЕСА_2 .

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.12.2023 позовну заяву залишено без руху, та надано позивачу та його представнику час для усунення недоліків.

08.03.2024 на виконання вимог ухвали суду від 08.03.2024 представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків та подано оригінал квитанції про сплату судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить висновку про направлення справи за підсудністю, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до п. 42 постанови № 3 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до правової позиції, що міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 911/2390/18 словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 26.08.2008 слідчим Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві, О. В. Кульбака з метою забезпечення цивільного позову у кримінальній справі винесено постанови про накладення арешту на майно та накладено арешт на частину будинку АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 .

Як зазначає представник позивача, слідчий при винесенні даних постанов керувався тим, що власником нерухомого майна є ОСОБА_1 . При вивченні матеріалів кримінальної справи № 06-9441 підозрюваним чи обвинувачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не являється. Натомість, на причетність до даного злочину в рамках вказаної справи перевіряється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Оскільки майно, на яке слідчим накладено арешт 26.08.2008, не належить фігуранту кримінальної справи, а на праві приватної власності належить позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , представник позивача просить суд зняти арешт з вказаного нерухомого майна.

Враховуючи викладене, доходжу висновку про застосовування правил виключної підсудності, оскільки об`єктами спірних правовідносин є нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , а тому дана справа не підсудна Печерському районному суду м. Києва.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У відповідності до положень ч.ч. 1, 2 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене вище, справа не підсудна Печерському районному суду м. Києва, тому позовну заяву ОСОБА_1 до Печерського УП ГУНП у м. Києві, Шостої київської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України про скасування арешту майна, слід передати за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва, за місцезнаходженням основної частини спірного нерухомого майна - квартири АДРЕСА_2 .

Керуючись ст.ст.27, 31, 32 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Передати справу за позовом ОСОБА_1 до Печерського УП ГУНП у м. Києві, Шостої київської державної нотаріальної контори Міністерства юстиції України про скасування арешту майна, за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва (проспект Червоної Калини, 5В, Київ, 02225).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю. Г. Головко