Справа № 710/482/24
Провадження № 2/710/274/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.05.2024 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

за участі секретаря судових засідань Гегельської І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

До Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю в три місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Шпола Звенигородського району Черкаської області, актовий запис про смерть №390 від 12.07.2022.

Аргументи учасників справи.

Свій позов обґрунтовує наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , який за життя зробив заповідальне розпорядження 13.04.2010 на все своє майно в рівних частках на ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Позивач є спадкоємцем за заповітом і відноситься до спадкоємців першої черги, однак не набув права на спадщину, у зв`язку з тим, що пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини, а звернувся до нотаріальної контори лише 07.12.2023. Нотаріус 07.12.2022 надав роз`яснення про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що був пропущений встановлений законодавством України шестимісячний термін на прийняття спадщини після ОСОБА_3 . Спадкова справа після спадкодавця ОСОБА_3 не заводилась. На підставі викладеного позивач вважає, що пропущений строк для прийняття спадщини з поважної причини та за відсутності інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця, є підставою для його поновлення.

Інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 08.04.2024 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність та вказав, що позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач Шполянська міська рада ОТГ Черкаської області надала письмову заяву про те, що не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить розгляд справи проводити без її участі.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача в судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи у її відсутнсть та вказала, що позов підтримує.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Оскільки відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе ухвалити рішення у цій справі за результатами підготовчого засідання.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

2. Мотивувальна частина:

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Шпола Черкаської області, його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 30.08.1960 та паспортом серії НОМЕР_2 , виданим Шполянським РС УДМС України в Черкаській області 22.12.2012 (а.с.10-13).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого 12.07.2022 (а.с.14).

У відповідності з довідкою №475 від 14.12.2023 виданою виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ, ОСОБА_3 , 1930 року народження, був зареєстрований по день смерті по АДРЕСА_1 . На час відкриття спадщини, із спадкодавцем ніхто не проживав та не був зареєстрований. Малолітніх та неповнолітні діти незареєстровані (а.с.15).

За змісту заповіту від 25.11.2009 ОСОБА_3 заповів своє майно ОСОБА_2 , даний заповіт посвідчений нотаріально та зареєстрований в реєстрі (а.с.16).

13.04.2010 ОСОБА_3 склав новий заповіт, відповідно до якого все своє майно заповів в рівних частках ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Даний заповіт посвідчений нотаріально та зареєстрований в реєстрі (а.с.17).

За даними Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) від 13.12.2023 №75122681 чинним є заповіт, який складений ОСОБА_3 від 13.04.2010 (а.с.18).

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтво про право на спадщину від 07.12.2023 відомості після спадкодавця ОСОБА_3 відсутні (а.с.19).

ОСОБА_3 є власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується технічним паспортом будинку (а.с.20-27).

Відповідно до листа приватного нотаріуса Шполянського районного нотаріального округу Білоуса В.П. щодо видачі свідоцтва про право на спадщину від 07.12.2023 ОСОБА_1 було роз`яснено що оскільки ним пропущений встановлений законодавством України шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця ОСОБА_3 , то він має право звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Крім того, в постанові вказано, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась (а.с.28).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

За змістом ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Так, судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач на час відкриття спадщини постійно разом з спадкодавцем не проживав. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився 04.01.2023.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Така ж правова позицію викладена і постанові Верховного Суду України справа №6-1320цс17 від 23.08.2017.

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплив 04.01.2023, а позов до суду позивач пред`явив 05.04.2024, спадкодавець за життя склав заповіт на позивача. Позивач є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом, однак разом зі спадкодавцем не проживав. В даному випадку на переконання суду, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб.

Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст.1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заходи забезпечення позову не застосовувались.

Позивач просить залишити судові витрати на його рахунку, а тому суд не стягує з відповідача судові витрати.

Керуючись ст. ст. 1221, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 142, 206, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованому за адресою АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 22.12.2012 Шполянським РС УДМС України в Черкаській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , інші відомості про особу суду не відомі, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Шпола Звенигородського району Черкаської області, актовий запис про смерть №390 від 12.07.2022, тривалістю в три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.П. Побережна