Справа № 752/8432/24
Провадження № 2-о/752/383/24
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

25.04.2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шевченко Т.М., вивчивши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), -

в с т а н о в и в:

у квітні 2024 року ОСОБА_1 звернулася у суд з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Просить встановити факт помилкового накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

В обгрунтування заяви зазначає, що ухвалою Солом"янського районного суду м. Києва від 18.09.2002 року накладено арешт на частину квартири АДРЕСА_1 , що належить їй на підставі свідоцтва про право на житло, виданого 10 грудня 1999 року Державною адміністрацією Московського району м. Києва.

Згідно ч.1. ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про, зокрема, встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 294 ЦПК України, під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

У тому разі, коли буде виявлено, що з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження у справі, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У даній справі заявник просить встановити факт помилкового накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 на підставі ухвали Солом"янського районного суду м. Києва від 18.09.2002 року.

Підставою звернення до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення стало рішення №67104235 від 06.04.2023 року державного реєстратора прав на нерухоме майно ОСОБА_2 . Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської ержавної адміністрації) про відмову у скасуванні арешту вказаного нерухомого майна на підставі ухвали Солом"янського районного суду м. Києва від 06.04.2006 р.

За приписами ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи - залишає заяву без розгляду.

Зі змісту заяви та характеру спірних правовідносин вбачається спір про право, оскільки заінтересована особа порушує, оспорює або не визнає права заявника, в зв`язку із чим суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження з підстав, передбачених ч. 4 ст. 315 ЦПК України.

Керуючись ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: