Справа № 350/477/24
Номер провадження 2/350/240/2024
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 квітня 2024 року селище Рожнятів
Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області
головуючого судді Бейко А.М.,
секретаря судового засідання Маєвської С.П.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду селища Рожнятів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
позивачки ОСОБА_1 ,
представниці позивачки ОСОБА_3 ,
відповідачки ОСОБА_2 ,
суд
І. Стислий виклад позицій сторін:
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області із позовною заявою до відповідачки, у якій просила ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обгрунтування позовних вимог позивачка покликається на те, що вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в родині ОСОБА_5 та ОСОБА_4 . У її батьків народилося двоє дітей, зокрема вона та її сестра ОСОБА_6 , відповідачка по справі. У 1993 році помер їх батько ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати ОСОБА_4 . Після смерті матері відкрилася спадщина на спадкове майно, зокрема будинковолодіння, що знаходиться в АДРЕСА_1 , власником якого була їх мати та який успадкувала відповідачка по справі. Після смерті матері залишилися і земельні ділянки площею 0,2202 га та площею 0.3822 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться в межах села Камінь та на день смерті на праві власності належали її матері ОСОБА_4 . Для оформлення спадщини вона звернулася в Рожнятівську державну нотаріальну контору, однак їй відмовлено в оформленні спадщини, мотивуючи тим, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. На день смерті матері вона проживала разом та вела догляд за нею, оскільки вона була хворою та немічною. Однак, будучи юридично неграмотною, вона не знала про те, що слід до шести місяців після відкриття спадщини подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини. Окрім цього, вона часто хворіє, що також було перешкодою для звернення до нотаріуса.
У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представниця адвокат Гутник П.М. позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві.
Відповідачка ОСОБА_2 визнала позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення їй додаткового строку на прийняття спадщини після смерті їх матері ОСОБА_4 , просила позов задоволити.
ІІ. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:
ухвалою Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 21.03.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, відкрив провадження у справі та призначив відкрите судове засідання з повідомленням учасників справи.
У судовому засідання відповідачка ОСОБА_2 визнала позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заяви відповідачів про визнання позову не суперечать закону, не порушують прав, свобод та інтересів інших осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).
Враховуючи, що відповідачка позов визнала, визнання нею позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає таке визнання позову та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дотримуючись вимог вищезазначених норм процесуального закону, розгляд справи проводиться у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом на підставі письмових доказів, наявних в матеріалах справи.
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин:
З копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 (а.с.2) суд встановив, що позивачка у справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 (а.с.5) підтверджено, що дошлюбне прізвище позивачки було « ОСОБА_7 », однак у зв`язку із фактом реєстрації шлюбу її прізвище було змінено на прізвище чоловіка, зокрема « ОСОБА_8 ».
Копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 (а.с.4) підтверджено, що батьками позивачки ОСОБА_1 є батьки ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .
Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 (а.с.8) підтверджено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Камінь Рожнятівського району Івано-Франківської області у віці 88 років.
Актом обстеження домогосподарства ОСОБА_1 № 56 від 26.02.2024 (а.с.7) підтверджено, що до дня смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у буд. АДРЕСА_1 , проживала дочка ОСОБА_1 , 1960 року народження, яка вела догляд за своєю матір`ю.
Довідкою №82 від 27.02.2024, виданою старостинським округом села Камінь Рожнятівської селищної ради (а.с.16) також підтверджено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на день смерті матері ОСОБА_4 , дійсно проживала біля неї у АДРЕСА_1 в одній частині будинку та користувалася земельною ділянкою (паєм) площею 602 га., а в другій частині будинку проживала сестра із сім`єю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Державними актами на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ №412886 та серії ЯЗ №412914 (а.с.10, 11) підтверджено, що у матері сторін належали на праві приватної власності дві земельні ділянки площею 2,2202 га та 0,3822 га.
Отже, між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4
ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування:
Беручи до уваги позицію позивачки та визнання позову відповідачкою, вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні письмові докази в їх сукупності, встановивши таким чином фактичні обставини справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги слід задоволити з таких підстав.
Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України.
ОСОБА_4 , яка доводиться матір`ю сторін, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак за життя заповіт вона не склала, тому позивачка, як її дочка, є спадкоємцем за законом першої черги після смерті своєї матері.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Позивачка пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері і як наслідок при зверненні до нотаріуса їй рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.
За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Суд бере до уваги той факт, що позивачка є спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері, однак у зв`язку з частими хворобами та юридичною неграмотністю у межах шестимісячного строку не вчинила дій, спрямованих на прийняття спадщини. Відповідачка, яка також є спадкоємцем першої черги та прийняла спадщину, не заперечила щодо визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини. За таких обставин суд вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки такі причини пов`язані з об`єктивними обставинами та перешкодами для вчинення цих дій.
Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивачка захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не може, тому суд вважає, що ОСОБА_1 , яка пропустила з поважної причини строк для прийняття спадщини, навела достатні підстави для визначення їй додаткового строку.
На переконання суду, трьохмісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили буде достатнім строком для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід задовольнити в повному обсязі.
V. Розподіл судових витрат.
Згідно із ч.1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно з п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.
Як визначено в ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
У 2024 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 01 січня 2024 року для працездатних осіб становить 3028 гривень.
Відповідно до п.п. 2, п.1, ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн.
Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Суд встановив, що позивачка звільнена від сплати судового збору, оскільки вона є особою з інвалідністю ІІ групи, яка встановлена їй довічно, що підтверджено копією довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ №1099148 та копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_5 від 11.04.2023 (а.с.3).
Отже, враховуючи, що суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі, при цьому позивачка на підставі Закону України «Про судовий збір» була звільнена від сплати судового збору при поданні цього позову до суду, а відповідачка позов визнала в повному обсязі, тому з останньої слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 605,60 грн.
Керуючись ст.ст.12, 13, 18, 81, 200, 247, 263-265 ЦПК України, ст.1272 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задоволити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительки АДРЕСА_1 на користь держави в рахунок відшкодування судового збору 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Івано-Франківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, апеляційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А.М. Бейко