Справа № 355/920/23
Провадження № 2/355/59/24
25 квітня 2024 року Баришівський районний суд Київської області
у складі: головуючого-судді Чехова С.І.
за участю секретаря Котенко Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Веллфін» третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, Баришівський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.
Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась просила розглянути справи за її відсутністю позовні вимоги підтримує просить задовольнити.
Представник відповідача від ТОВ «Веллфін» до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи як слід з поштового повідомлення отримав поштовий пакет з копією ухвали, копією позовною заяви з додатками 03 липня 2023 року, про розгляд справи на 13 липня 2023 року о 13 годині 30 хвилин, далі повідомлявся через веб-сайт Судової влади України про розгляд справи на 01 серпня 2023 року о 11 годині,15 листопада о 15 годині 30 хвилин, 20 грудня 2023 року о 15 годині 30 хвилин,08 лютого 2024 року о 15 годині, 18 квітня 09 годині 45 хвилин, 25 квітня о 9 годині 30 хвилин причину неявки не повідомив яку слід вважати неповажною. Відзиву з запереченнями надано не було.
Третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи, однак до суду повернувся поштовий пакет у якому знаходилися ухвала суду про призначення справи до розгляду, копія позовної заяви з додатками, ухвала про витребування документів з довідкою про причину повернення де було вказано «адресат відсутній за вказаною адресою» далі повідомлявся через веб-сайт Судової влади України про розгляд справи на 01 серпня 2023 року о 11 годині,15 листопада о 15 годині 30 хвилин, 20 грудня 2023 року о 15 годині 30 хвилин,08 лютого 2024 року о 15 годині, 18 квітня 09годині 45 хвилин, 25 квітня о 9 годині 30 хвилин причину неявки не повідомив яку слід вважати неповажною. Відзиву з запереченнями надано не було.
Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору від Баришівського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи однак було повідомлено суд про можливість розгляду справи за їх відсутністю. Стосовно позовних вимог думку висказано не було. Відзиву з запереченнями надано не було.
Ухвалою суду від 22 червня 2023 року було задоволено клопотання позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову, виконання виконавчого напису було зупинено.(а.с.49)
Суд прийшов до такого висновку відповідно до п.п.3,4 ч.8, ч.11 ст.128 ЦПК України слід, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З таких підстав суд вирішив розглядати справу заочно.
Дослідивши матеріли справи у повному обсязі суд приходить до думки про можливе задоволення позовних вимог з таких підстав, а саме:
Як слід з копії паспорту позивачка є громадянкою України.(а.с.11)
З договору позики №243115 від 17 серпня 2017 року слід, що ТОВ «Веллфін» та ОСОБА_1 уклали договір відповідно якого позикодавець надає позичальникові на умовах строковості, зворотності, платності 2500,00 гривень, а позичальник зобов`язується повернути позику та сплатити проценти за користування позикою. Строк позики за цим договором складає 30 днів.(а.с.14-23)
З копії постанови про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 02 лютого 2021 року слід, що головним державним виконавцем Баришівського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Качур Т.М. звернуто стягнення на доходи боржника ОСОБА_1 (а.с.26-27)
Так, згідно зі статтею 87 Закону України «Про нотаріат» для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Статтею 88 Закону України «Про нотаріат» визначено умови вчинення виконавчих написів. Відповідно до приписів цієї статті Закону нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку.
Порядок вчинення нотаріальних дій містить такі самі правила та умови вчинення виконавчого напису (пункти 1, 3 Глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій).
Згідно з підпунктом 2.1 пункту 2 Глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій для вчинення виконавчого напису стягувачем або його уповноваженим представником нотаріусу подається заява, у якій, зокрема, мають бути зазначені: відомості про найменування і місце проживання або місцезнаходження стягувача та боржника; дата і місце народження боржника - фізичної особи, місце його роботи; номери рахунків у банках, кредитних установах, код за ЄДРПОУ для юридичної особи; строк, за який має провадитися стягнення; інформація щодо суми, яка підлягає стягненню, або предметів, що підлягатимуть витребуванню, включаючи пеню, штрафи, проценти тощо. Заява може містити також іншу інформацію, необхідну для вчинення виконавчого напису.
У разі якщо нотаріусу необхідно отримати іншу інформацію чи документи, які мають відношення до вчинення виконавчого напису, нотаріус вправі витребувати їх у стягувача (підпункт 2.2 пункту 2 Глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій).
Крім того, підпунктами 3.2, 3.5 пункту 3 Глави 16 розділу II Порядку передбачено, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів (далі - Перелік документів). При вчиненні виконавчого напису нотаріус повинен перевірити, чи подано на обґрунтування стягнення документи, зазначені у вказаному Переліку документів. При цьому цей Перелік документів не передбачає інших умов вчинення виконавчих написів нотаріусами ніж ті, які зазначені в Законі України «Про нотаріат» та Порядку вчинення нотаріальних дій.
Стаття 50 Закону України «Про нотаріат» передбачає, що нотаріальна дія або відмова у її вчиненні оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії.
Мета вчинення виконавчого напису надання стягувачу можливості в позасудовому порядку реалізувати його право на примусове виконання зобов`язання боржником.
Право стягувача, за захистом якого він звернувся до нотаріуса, повинно існувати на момент звернення. Так само на момент звернення стягувача до нотаріуса із заявою про вчинення виконавчого напису повинна існувати й, крім того, також бути безспірною, заборгованість або інша відповідальність боржника перед стягувачем.
Безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника це обов`язкова умова вчинення нотаріусом виконавчого напису (статті 88 Закону України «Про нотаріат»). Однак характер правового регулювання цього питання дає підстави для висновку про те, що безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника для нотаріуса підтверджується формальними ознаками наданими стягувачем документами згідно з Переліком документів.
Вчинення нотаріусом виконавчого напису відбувається за фактом подання стягувачем документів, які згідно із відповідним Переліком документів є підтвердженням безспірності заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем. Однак сам по собі цей факт (подання стягувачем відповідних документів нотаріусу) не свідчить про відсутність спору стосовно заборгованості як такого.
З огляду на наведене та з урахуванням приписів статей 15, 16, 18 ЦК України, статей 50, 87, 88 Закону України «Про нотаріат» захист цивільних прав шляхом вчинення нотаріусом виконавчого напису полягає в тому, що нотаріус підтверджує наявне у стягувача право на стягнення грошових сум або витребування від боржника майна. Це право існує, поки суд не встановить зворотного. Тобто боржник, який так само має право на захист свого цивільного права, в судовому порядку може оспорювати вчинений нотаріусом виконавчий напис: як з підстав порушення нотаріусом процедури вчинення виконавчого напису, так і з підстав неправомірності вимог стягувача (повністю чи в частині розміру заборгованості або спливу строків давності за вимогами в повному обсязі чи їх частині), з якими той звернувся до нотаріуса для вчиненням виконавчого напису.
Суд при вирішенні спору про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не повинен обмежуватися лише перевіркою додержання нотаріусом формальних процедур і факту подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника згідно з Переліком документів. Для правильного застосування положень статей 87, 88 Закону України «Про нотаріат» у такому спорі суд повинен перевірити доводи боржника в повному обсязі й установити та зазначити в рішенні, чи справді на момент вчинення нотаріусом виконавчого напису боржник мав безспірну заборгованість перед стягувачем, тобто, чи існувала заборгованість взагалі, чи була заборгованість саме такого розміру, як зазначено у виконавчому написі, та чи не було невирішених по суті спорів щодо заборгованості або її розміру станом на час вчинення нотаріусом виконавчого напису.
Отже, як було встановлено судом стороні відповідача надавалась можливість зреагувати на позовні вимоги позивача, надати докази, які б спростовували заявлені позовні вимоги, третя сторона яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору також ні яким чином не зреагувала на позовну заяву. З наведених підстав у позовній заяві, суд виходить з наданих доказів стороною позивача і вважає, що позивачу дійсно було невідомо про складання виконавчого напису стосовно якого він міг заперечити або погодитися з викладеними вимогами. З таких підстав позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно постанови Верховного суду України у складі суддів третьої судової палати касаційного цивільного суду від 19 жовтня 2022 року в рамках справи №743/1481/21 провадження №61-7362ев22 зробив висновок, що споживач який звернувся до суду з позовом про захист своїх прав, звільняється від сплати судового збору, як за подання позовної заяви про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, так і на наступних стадіях цивільного процесу у зв`язку з чим від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання виконавчого напису звільнено.
Як слід зч.1,п.1ч.2 ст.141ЦПК України, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
На підстав викладеного, керуючись ст.ст.12,13,81,89,141,264 ЦПК України, ст.ст. 15,16,18 ЦК України,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Веллфін» третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, Баришівський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, задовольнити.
Визнати виконавчий напис вчинений 15 грудня 2020 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу, Гораєм Олегом Станіславовичем, зареєстрованого в реєстрі за №113962 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Веллфін» заборгованості за кредитним договором №243115 від 17 серпня 2017 року в розмірі 89 497 ( вісімдесят дев`ять тисяч чотириста дев`яносто сім) гривень 50 копійок таким, що не підлягає виконанню
Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106
Код отримувача (ЄДРПОУ):37993783
Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) 899998
Код класифікації доходів бюджету: 22030106.
Заходи забезпечення позову, які встановлені ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 23 червня 2023 року по справі № 355/920/23 скасувати після набрання законної сили цим рішенням.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити рішення в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення, шляхом направлення скарги через Баришівський районний суд.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 26 квітня 2024 року.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов