06.05.2024
справа № 642/6222/23
провадження №2-с/642/31/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2024 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

01.11.2023 Ленінським районним судом м. Харкова видано судовий наказ про стягнення із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (м. Харків, вул. Плеханівська, 126, п/р із спеціальним режимом використання в філії ХОУ АТ «Ощадбанк» IBAN НОМЕР_2 , МФО 351823, ), заборгованість за спожиту електроенергію за адресою АДРЕСА_1 , за період з 31.10.2020 по 30.09.2023 в сумі 15 034 (п`ятнадцять тисяч тридцять чотири) грн. 42 коп., витрат зі сплати судового збору у розмірі 268 (двісті шістдесят вісім) грн. 40 коп. та витрат, пов`язаних з розглядом справи у розмірі 89 (вісімдесят дев`ять) грн. 62 коп.

03.05.2024 боржник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування судового наказу, посилаючись на те, що ПАТ«Харківенергозбут» не виконало постанову Національної комісії від 14.03.2018 №312 «Про затвердження прави роздрібного ринку електричної енергії» (абз.2, абз.4), відповідно до яких ОСОБА_1 не може бути відповідачем. Зазначила, що нею сплачувалися кошти за спожиту електроенергію.

Суддя, ознайомившись з заявою про скасування судового наказу вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику виходячи з наступних підстав.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст.170 ЦПК України. А саме заява про скасування судового наказу має містити:1) найменування суду, до якого подається заява;2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;4) наказ, що оспорюється;5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

До заяви про скасування судового наказу додаються:1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Всупереч п.4 ч.3 ст.170 ЦПК України, ОСОБА_2 не додала до заяви судовий наказ, що оспорюється.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Але, копії документів, які долучено заявником до заяви про скасування судового наказу не завірені належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства.

Суд зауважує, що під час перевірки копій документів слід брати до уваги правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженим наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/5, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.

Відповідно до пункту 8 розділу 10 зазначених Правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів: «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи. На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі № 160/7887/18 (провадження № К/9901/8838/19).

Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно п. 3 ч. 5 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

При цьому, всупереч вищевказаній нормі, заявник не долучає до заяви про скасування судового наказу належним чином оформленого клопотання про поновлення пропущеного строку, із зазначенням доказів на його обґрунтування. Крім того, в порушення п.5 ч.3 ст.170 ЦПК України, не зазначає в чому полягає повна або часткова необґрунтованість вимог стягувача.

Згідно ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Окрім того, п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України встановлено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч . 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу фізичною особою сплачується 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 151,40 грн.

Заявником всупереч п. 4 ч. 3 ст. 170 до заяви не додано судовий наказ, що оспорюється, також заявником не додано квитанції про сплату судового збору.

Згідно ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи те, що заявником подано до суду неналежно оформлену заяву про скасування судового наказу, а саме не зазначено коли саме вона дізнавалась про існування судового наказу із зазначенням доказів, суд вважає за потрібне заяву повернути без розгляду.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 170 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.М. Гримайло