КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 359/7536/23 Апеляційне провадження № 22-ц/824/7578/2024Головуючий у суді першої інстанції -Журавський В.В. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2024 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Верланов С.М., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргуОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2023 рокупро забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дідок Валентина Василівна, виконавчий комітет Бориспільської міської ради про визнання прав забудовника на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулись до суду з позовом, яким просили визнати за ними по 1/6 частці прав та обов`язків забудовників житлового будинку, який розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом. Крім цього, визнати за ОСОБА_3 4/6 частки прав та обов`язків забудовника у вищевказаному об`єкті незавершеного будівництва.

В серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою, якою просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок площею 453,2 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а також заборонити ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії стосовно розпорядження вказаним житловим будинком.

Подану заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що вжиття заходів забезпечення позову є необхідним у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 може оформити право власності на спірний будинок на власне ім`я та відчужити його без урахування прав та інтересів заявників. Відчуження даного об`єкту нерухомого майна може призвести до суттєвого ускладнення виконання рішення суду та до повної неможливості виконання рішення суду, постановленого на користь заявників.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.12.2023 у задоволені заяви про забезпечення позову відмовлено.

Не погоджуючись із ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на необґрунтованість та незаконність даної ухвали, просить її скасувати.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції не з`ясував, що спірний будинок завершений та введений в експлуатацію. Зазначає, що відсутність зареєстрованого у встановленому законом порядку речового права на спірний будинок на ім`я відповідача згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за наявності у відповідача Декларації про готовність об`єкта до експлуатації дозволяє відповідачу безперешкодно зареєструвати об`єкт нерухомості та здійснити його відчуження.

Вказує, що у відповідача є всі необхідні документи для здійснення будь-яких реєстраційних дій та відчуження спірного будинку, що призведе до порушення прав позивачів, які звернулись до суду за захистом та визнання за ними по 1/6 частці прав та обов`язків забудовників житлового будинку в порядку спадкування.

18.03.2024 ОСОБА_3 , через свого представника подала відзив, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, з огляду на неспівмірність заходу забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та представник ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - ОСОБА_4 підтримали подану апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просили її задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили ухвалу суду першої інстанції залишитибез змін.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, місце і час слухання справи повідомлені належним чином.

Відповідно до статті 372 ЦПК Україниколегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що підстав вважати, що існує ризик вчинення дій стосовно розпорядження вказаним житловим будинком відсутні та вказав нанеспівмірність заходу забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами. Крім цього, звернув увагу, що на даний час відсутні підстави припускати, що вжиття заходів забезпечення позову є необхідним та виправданим для ефективного забезпечення захисту порушених прав, оскільки заява не обґрунтувана належними та допустимими доказами порушення прав невжиттям вказаним видом забезпечення позову.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції зроблені на підставі повного та об`єктивного дослідження наданих доказів, і в повній мірі відповідають вимогам чинного законодавства, з огляду на таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з частиною третьою статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові ВП ВС від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Як роз`яснено у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2009 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для вирішення справи по суті, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено, чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

З матеріалів справи убачається, що предметом спору визначеновизнання прав забудовника на будинок в порядку спадкування.

Зі змісту пред`явлених позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 просять визнати за ними по 1/6 частки прав та обов`язків забудовника житлового будинку, який розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом.В той же час ОСОБА_1 просить вжити заходи забезпечення позову у вигляді накладення заборони на вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо житлового будинку.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції про неспівмірність заходу забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами,оскільки заявникипросять визнати за ними по 1/6 частки прав та обов`язків забудовника житлового будинку, а заборону накласти на цілий будинок.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснення судом, зокрема, з урахуванням співмірності та співвідношенням прав (інтересів), про захист яких просить заявник, та інтересів інших учасників судового процесу.

Крім того, судом не встановлено існування обставин, які можуть призвести до ускладнення або неможливості у майбутньому виконати рішення суду, зважаючи на те, що позивачами заявлені вимоги немайнового характеру.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Отже, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що ухвала суду першої інстанції про забезпечення позову постановлена з додержанням вимог закону і не може бути скасована з підстав, наведених в апеляційній скарзі, а тому апеляційний суд залишає її без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді С.М. Верланов

Т.О. Невідома