БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/291/20 провадження № 2/361/62/24
У Х В А Л А

«30» квітня 2024 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Бас Я.В.,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ сумісного майна подружжя,

у х в а л и в:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ сумісного майна подружжя.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

30 квітня 2024 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про залишення зустрічного позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 заяву про залишення зустрічного позову без розгляду підтримали. Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 не заперечив проти залишення зустрічного позову без розгляду.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову (заяви) без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Залишення заяви без розгляду за ініціативою позивача є процесуальним правом останнього згідно із положеннями пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

Підстав для відмови у задоволенні даної заяви суд не вбачає, оскільки це не порушує права сторін і є беззаперечним правом позивача, яким він розпорядився на власний розсуд. Позивачем заяву про залишення позову без розгляду подано з дотриманням пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 257, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Зустрічну позовну ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ сумісного майна подружжя залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин