УХВАЛА

26 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 200/17769/17

провадження № 61-5085 ск 24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником - адвокатом Сергієвською Анеттою Юріївною, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

1. У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив визнати за ним право власності на 1/5 частку земельної ділянки загальною площею 0,0948 га, кадастровий номер :02:308:0038 в АДРЕСА_1 .

2. Бабушкінський районний суд міста Дніпропетровська рішенням від 11 лютого 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнив, визнав за ОСОБА_1 право власності на частину земельної ділянки загальною площею 0,0948 га, кадастровий номер :02:308:0038 в АДРЕСА_1 та вирішив питання судових витрат.

3. Дніпровський апеляційний суд постановою від 28 лютого 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнив, рішення Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 11 лютого 2019 року скасував та ухвалив нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовив.

4. У квітні 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана його представником - адвокатом Сергієвською А. Ю., на постанову Дніпровського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року, у якій скаржник просить скасувати оскаржуване судове рішення повністю та залишити в силі рішення Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 11 лютого 2019 року.

5. Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

6. Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у касаційній скарзі повинно бути зазначено: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

7. Верховний Суд звертає увагу, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України були викладені в редакції вказаного Закону.

8. Так, частиною п`ятою статті 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

9. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (частина шоста статті 14 ЦПК України).

10. Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

11. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі (частина восьма статті 14 ЦПК України).

12. В порушення пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі ОСОБА_1 не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у його представника - Сергієвської А. Ю. , яка є адвокатом, та яка згідно з частиною шостою статті 14 ЦПК України є особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

13. Таким чином, недоліки касаційної скарги повинні бути усунені в такий спосіб: 1) у разі наявності у адвоката Сергієвської А. Ю. електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - подати до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу, в якій вказати відомості про наявність у неї електронного кабінету; 2) у разі відсутності у адвоката Сергієвської А. Ю. електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - зареєструвати такий кабінет та подати до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу, в якій вказати відомості про його наявність. Виконуючи зазначені вимоги скаржнику також необхідно вказати інформацію за якою факт наявності чи відсутності електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі може бути перевірений судом, а саме - реєстраційний номер облікової картки платника податків адвоката, за його наявності, або номер і серія паспорта, у разі відсутності реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

14. Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

15. Підпунктом 7 пункту першим частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

16. Так, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом у жовтні 2017 року, заявивши вимогу майнового характеру (визнання права власності на земельну ділянку).

17. Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

18. Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

19. Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяють встановити ціну позову в цій справі.

20. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

21. В цій справі пред`явлено позов майнового характеру, однак відомості про ціну позову (вартість спірної земельної ділянки) в матеріалах касаційного провадження відсутні.

22. При цьому, з метою визначення розміру судового збору Верховний Суд звертає увагу скаржника на необхідність наявності в розпорядженні суду на час вирішення питання про відкриття касаційного провадження інформації про ціну позову.

23. З огляду на те, що касаційна скарга та судові рішення судів попередніх інстанцій не містять відомостей про ціну позову, скаржнику необхідно надати інформацію про вартість спірної земельної ділянки, і надати докази на підтвердження цієї обставини.

24. Разом з тим, ОСОБА_1 необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги, підтвердивши його розмір належними доказами, та сплатити (доплатити) його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості земельної ділянки.

25. На підтвердження сплати (доплати) судового збору заявнику необхідно надати суду оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

26. Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

27. Враховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником - адвокатом Сергієвською Анеттою Юріївною, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на земельну ділянку, залишити без руху.

2. Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк