Єдиний унікальний номер: 379/505/24
Провадження № 2/379/219/24
УХВАЛА

про залишення без руху

07 травня 2024 року м.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Разгуляєва О.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та часткове звільнення від сплати заборгованості за аліментами,

У С Т А Н О В И В :

06.05.2024 до суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якому він просить: зменшити розмір аліментів що стягується з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 1/8 частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку; частково звільнити ОСОБА_1 , від сплати заборгованості за аліментами на утримання дітей, який утворився з 2019року внаслідок обставин, що мають істотне значення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.05.2024 справу передано для розгляду судді Таращанського районного суду Київської області Разгуляєвій О.В.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

На підставі ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У матеріалах позову наявна квитанція про сплату судового збору у розмірі 1211,20грн.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 28 листопада 2013 року №12-рп/2013 зазначив, що гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам - членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14 травня 1981 року N R (81) 7, у якій зазаначено: "У тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Підсумовуючи, Конституційний Суду України зазначив, що сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

Закон «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору (преамбула Закону).

За статтями 1, 2 цього Закону судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом, і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

У прохальній частині позову позивач заявляє дві позовні вимоги: зменшення розміру аліментів та часткове звільнення від сплати заборгованості.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві та більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до висновків, викладених у постанові ВП ВС від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну.

Водночас до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відтак, вимоги позивача щодо зменшення розміру аліментів та часткове звільнення від сплати заборгованос і за аліментами є вимогами немайнового характеру за кожну з яких підлягає сплаті судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2024 р. складає 1211,20 грн.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1211,20грн.

Зазначений судовий збір необхідно сплатити (доплатити) за наступними реквізитами Таращанського районного суду Київської області :

Отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача UA0026001

Код класифікації доходів бюджету 22030106

Як передбачено п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання.

Однак, позовні вимоги сформульовані нечітко, а саме позивачем не зазначений період за який позивач просить звільнити від сплати аліментів та сума заборгованості за аліментами від якої просить звільнити позивач, щодо яких дітей.

Отже, позивачу необхідно привести у відповідність до вимог чинного законодавства зазначені позовні вимоги.

У порушення п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві не зазначено та не підтверджено відповідними доказами, чи стягуються з позивача на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання дітей ОСОБА_5 , 2013 р.н. та ОСОБА_6 , 2023р.н..

Зазначаючи в позовній заяві про перебування дружини ОСОБА_4 у декретній відсутці, не підтверджено відповідними доказами.

Фактично позивачем ставиться питання про неплатоспроможність боржника, однак доказів щодо доходів та відсутності майна не надав (нерухомого майна, рухомого майна, банківських вкладів тощо).

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 ЦПК України позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково суддя роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та часткове звільнення від сплати заборгованості за аліментами, залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення вказаних у ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 07.05.2024.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Олександра РАЗГУЛЯЄВА