Справа № 953/8637/23

24 квітня 2024 року м.Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Демченко С. В.,
секретар судового засідання Кошова О. В.,
учасники справи:
відповідач Харківська міська рада,
третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко Андрій Сергійович,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко Андрій Сергійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
15 вересня 2023 року адвокат Хоменко М. С., який діє в інтересах ОСОБА_1 на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ № 1166850 від 12 вересня 2023 року, звернувся до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко А. С., в якій просить визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішення суду.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який доводився позивачці рідним братом по матері. Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме - квартиру АДРЕСА_1 . Зазначає, що єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 є позивачка, оскільки померлий ОСОБА_2 за життя заповіт не складав, у шлюбі не перебував, дітей не мав, за вказаною вище адресою проживав один. Встановлений шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини повинен був сплинути 25 березня 2023 року, однак із введенням на території України воєнного стану, вказаний строк був продовжений до десяти місяців, та у даному випадку мав сплинути 25 липня 2023 року. Вказав, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням в Україну ворожих військ Російської Федерації та особливостями роботи нотаріусів та органів державної реєстрації актів цивільного стану, а також суперечливістю положень чинного на той час законодавства, позивачка була позбавлена можливості реалізувати своє право на прийняття спадщини в межах встановленого законодавством України строку. Окрім того, поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що у позивачки були відсутні документи на підтвердження її родинних зв`язків з ОСОБА_2 , у зв`язку вона звернуталась до органів реєстрації актів цивільного стану з метою отримання дублікату свідоцтва про народження. Одразу після отримання всіх необхідних для підтвердження її родинних зв`язків з ОСОБА_2 документів, вона звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . З урахуванням того, що позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання такої заяви, приватний нотаріус відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її рідного брата. Посилаючись на викладене, представник позивача просив визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання законної сили рішенням суду, для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 19 вересня 2023 року позовну заяву було залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення копії ухвали. У встановлений законом строк позивач усунув недоліки позовної заяви.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 04 жовтня 2023 року цивільну справу прийнято до провадження, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29 листопада 2023 року за клопотанням представника позивача адвоката Хоменка Максима Сергійовича витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ніколенка Андрія Сергійовича копію спадкової справи 77/2023 від 26 вересня 2023 року, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11 січня 2024 року за наслідками підготовчого судового засідання справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності та за відсутності її представника, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.
Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить розписка про отримання судової повістки, про причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не подавав.
Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко А. С. у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності та прийняти рішення на розсуд суду.
Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Відповідно до ухвали суду від 04 жовтня 2023 року, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов такого висновку.
Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 11 жовтня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).
Родинні зв`язки між позивачкою і померлим ОСОБА_2 підтверджуються зокрема: посвідкою про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 від 01 березня 1944 року, свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 21 грудня 1963 року, посвідкою про шлюб № НОМЕР_4 від 21 березня 1943 року, свідоцтвом про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_5 від 09 серпня 1959 року, ордером « 1926 серія А від 26 серпня 1976 року, копії яких містяться в матеріалах справи, з яких вбачається, що матір`ю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є ОСОБА_4 , що свідчить про те, що померлий ОСОБА_2 є рідним братом ОСОБА_1 по матері.
З долучених до матеріалів справи доказів вбачається, що у приватній власності ОСОБА_2 перебувала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло реєстраційний № НОМЕР_6 від 24 лютого 1998 року.
З матеріалів справи вбачається, ОСОБА_2 вселився у вказану вище квартиру та проживав в ній на підставі ордеру від 26 серпня 1976 року № 1926 серії А, виданого на підставі рішення виконкому Комінтернівської районної Ради депутатів трудящих міста Харкова від 18 серпня 1976 року за № 455-31.
З аналізу досліджених у судовому засіданні доказів суд встановив, що після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко А. С. за заявою ОСОБА_1 від 26 вересня 2023 року завів спадкову справу № 77/2023 (номер у спадковому реєстрі 71301031), що підтверджується даними Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі № 74103197 від 26 березня 2023 року.
У своїй заяві від 26 вересня 2023 року ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її рідний брат по матері ОСОБА_2 , який на час смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з квартири за адресою: АДРЕСА_2 , а також зазначила, що вона є єдиним спадкоємцем, заповіту ОСОБА_2 не залишив.
26 вересня 2023 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко А. С. виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки за даними спадкової справи № 77/2023, яка перебуває у провадженні приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ніколенка А. С., встановлено, що ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем за законом, не надала документів, що підтверджують факт прийняття спадщини.
Відповідно до даних Спадкового реєстру заяви про прийняття спадщини до жодного компетентного нотаріального органу впродовж строку, встановленого для прийняття спадщини, ні ОСОБА_1 , ні інші особи не подавали.
Вказаною постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ніколенка А. С. відмовлено ОСОБА_1 у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 .
За приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно ст. ст. 1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
За змістом ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06 березня 2022 року, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.
29 червня 2022 року внесені зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини.
При цьому суд вважає слушними твердження сторони позивача, що норми постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивачка, зумовили пропуск нею строку для прийняття спадщини.
Враховуючи наведені приписи, граничним строком для подання заяви позивачем про прийняття спадщини за загальним правилом було 25 березня 2023 року.
Приписами ст. 1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини..
Отже, законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Позивачка як на підставу пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини посилалася на факт проведення бойових дій, пов`язаних із повномасштабним вторгненням в Україну ворожих військ Російської Федерації, суперечністю положень чинного на той час законодавства щодо строків прийняття спадщини, та неможливістю вчасно отримати дублікати документів, підтверджуючих родинний зв`язок з померлим.
Так, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє а теперішній час.
Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 вересня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022, Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року.
У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.
До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада не виключена з переліку територій, на який ведуться бойові дії.
Суд приймає до уваги, що встановлений положеннями статті 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачкою після смерті рідного брата сплив ще 25 березня 2023 року, а із заявою про прийняття спадщини позивачка звернулася до нотаріуса лише 26 вересня 2023 року, тобто фактично пропущений строк для звернення з такою заявою.
З матеріалів справи вбачається, що свідоцтво про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_7 , видане повторно лише 18 липня 2023 року, у зв`язку з чим позивачка не мала змоги вчасно звернутись до нотаріуса за відсутності у неї оригіналів документів на підтвердження родинних зав`язків із померлим та необхідністю відновлення свого свідоцтва про народження.
Суд враховує, що позивачка від прийняття спадщини після померлого брата ОСОБА_2 не відмовилася.
Окрім того суд бере до уваги ту обставину, що строк для подання заяви для прийняття спадщини сплив 25 березня 2023 року, у період коли Харківська територіальна громада була віднесена до переліку територій, на який ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, при цьому на той час у пзивачки також були відсутні оригінали документів на підтвердження родинних зав`язків із померлим.
Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.
Об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини в даному випадку суд визнає: впровадження воєнного стану на території Україні, небезпека збройної агресії, особливості роботи нотаріусів під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м. Харків), відсутність у позивача оригіналів документів на підтвердження родинних зав`язків із померлим та необхідністю їх відновлення.
Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини.
Суд враховує, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцею поважними, і визначити позивачці додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Суд роз`яснює повивачці, що на підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.
Позивачка не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов`язані зі зверненням до суду і розглядом цивільної справи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко Андрій Сергійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
Судові витрати покласти на позивача.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_8 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 .
Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ніколенко Андрій Сергійович, місцезнаходження: м. Харків, пр-т Гагаріна, 174, корп. 2, літ. А-9.
Повний текст рішення складений 24 квітня 2024 року.
Суддя С.В. Демченко