Справа № 367/1314/15-ц
Провадження №2-ві/367/17/24
УХВАЛА

Іменем України

25 квітня 2024 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Шестопалова Я.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Карабази Н.Ф. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сокуренко Олександр Дмитрович про визнання недійсним договору дарування частини будинку та довіреності,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сокуренко Олександр Дмитрович про визнання недійсним договору дарування частини будинку та довіреності..

23 квітня 2024 року згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями судді Ірпінського міського суду Київської області Шестопаловій Я.В. було передано заяву ОСОБА_1 про відвід судді, в якій він просить відвести суддю Карабазу Н.Ф. від участі в розгляді цивільної справи №367/1314/15-ц.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що підставою для звернення із заявою про відвід головуючому про справі судді Карабази Н.Ф. стало те, що суддею Карабазою Н.Ф. не внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень Ухвали про прийняття до свого провадження справи 367/1314/15-ц, що, на думку заявника, позбавило ОСОБА_1 , можливості реалізовувати свої процесуальні права в справі 367/1314/15-ц як позивача. Вважає, що це є порушенням порядку визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Дослідивши заяву про відвід судді та матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Так, Європейський суд з прав людини у справі "Хаушильдт проти Данії" (справа N 11/1987/134/188, скарга N 10486/83) наголошував, що суду потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Так, Рішенням Ради суддів України від 17.02.2012 № 4 було затверджено «Перелік судових рішень судів загальної юрисдикції, що підлягають включенню до Єдиного державного реєстру судових рішень». Відповідно до вказаного переліку, до Єдиного державного реєстру судових рішень включались судові рішення, постановлені в порядку кримінального, цивільного, господарського та адміністративного судочинства: ухвали судів усіх інстанцій про відкриття (порушення) або відмову у відкритті (порушення) провадження у справі; ухвали судів, які можуть бути оскаржені окремо від постановлених за результатами розгляду справи рішень, вироків, ухвал, постанов у випадках та порядку, визначеному процесуальним законом та Законом "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"; ухвали про забезпечення позову, заміни виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову, зупинення виконання судового рішення; судові накази, що видаються судом в порядку наказного провадження, заочні рішення; постанови, рішення, вироки судів, крім ухвал слідчих суддів, постановлених під час здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні рішень суду у справах про усиновлення; судові рішення, постановлені за результатами перегляду рішень, вироків, ухвал, постанов крім судових рішень у справах про усиновлення; ухвали, постановлені за наслідками розгляду заяв щодо рішень третейських судів.

В подальшому Рішенням Ради суддів України від 04.06.2015 року № 49 Рішення Ради суддів України від 17 лютого 2012 року № 4 "Про затвердження Переліку судових рішень судів загальної юрисдикції, що підлягають включенню до Єдиного державного реєстру судових рішень" було визнано таким, що втратило чинність з 28 березня 2015 року.

Рішенням Ради суддів України від 19.04.2018 року № 1200/0/15-18 затверджено «Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень». Відповідно до вказаного Порядку, електронний примірник судового рішення або окремої думки судді виготовляється судом в АСДС у день ухвалення судового рішення або виготовлення його повного тексту в паперовій формі, підписується КЕП судді, який ухвалив таке судове рішення, а в разі колегіального розгляду - КЕП усіх суддів, що входять до складу колегії, та зберігається у стані, що унеможливлює його подальше коригування.

Таким чином, на момент винесення суддею Карабаза Н.Ф. ухвали від 05.05.2017 року, не було визначено жодним нормативним документом, що ухвала про прийняття до провадження мала бути обов`язково внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Крім того, слід зазначити, що пунктом 2.3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 року (далі - Положення) визначено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Пунктом 2.3.2. передбачено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення. (пункт 2.3.49. Положення).

Винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи. (пункт 2.3.50. Положення).

Так, Розпорядженням керівника апарату Ірпінського міського суду Київської області № 524 від 04.05.2017 року, відповідно до пункту 2.3.50 в порядку визначеному підпунктами 2.3.4 Положення про автоматизовану систему документообігу суду було призначено повторний автоматичний розподіл справи № 367/1314/15-ц, провадження № 2/367/665/2017.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2017 року справу за № 367/1314/15-ц, провадження № 2/367/665/2017 передано для розгляду судді Карабаза Н.Ф.

З огляду на викладене, посилання ОСОБА_1 щодо порушення порядку визначення судді для розгляду справи, не відповідає дійсності, оскільки повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями було здійснено у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 року, а на момент винесення суддею ухвали від 05.05.2017 року, ухвала про прийняття до провадження не відносилась до переліку судових рішень, що підлягають включенню до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Вивчивши заяву про відвід судді, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки зважаючи на доводи заявника в обґрунтування заявленого відводу судді Карабази Н.Ф., об`єктивних підстав, які б свідчили про існування обставин визначених ст. ст. 36, 37 ЦПК України судом не встановлено.

Зважаючи на викладене, підстав для задоволення заявленого відводу судді Карабази Н.Ф. не вбачається.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 247, 260, 261 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Відмовити в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Карабази Н.Ф. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сокуренко Олександр Дмитрович про визнання недійсним договору дарування частини будинку та довіреності.

Розгляд справи № №367/1314/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сокуренко Олександр Дмитрович про визнання недійсним договору дарування частини будинку та довіреності, проводити в тому ж складі суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Я.В. Шестопалова