КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції Рибалка Ю.В.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/7141/2024
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

18 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мережко М.В.,

суддів: Поліщук Н.В., Соколової В.В., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, в інтересах якої діє адвокат Козачук Наталія Юріївна, на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 15 серпня 2023 року про виправлення описки у справі за позовом ОСОБА_1 до недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної протиправними діями та рішеннями,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 15 серпня 2023 року виправлено описку у судовому рішенні по справі.

Не погоджуючись із ухвалою суду, НААУ подала апеляційну скаргу із пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з таких підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не булі вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу було постановлено 15 серпня 2023 року.

У своїй апеляційній скарзі представниця НААУвказує, що отримала копію оскаржуваної ухвали 11 січня 2024 року через систему «Електронний суд». Це підтверджується довідкою про доставку електронного листа, підписаною відповідальним працівником суду (а.с. 155, т.2).

Отже, останнім днем строку на апеляційне оскарження (протягом якого апелянт мав право на поновлення строку в силу вимог закону) є 26 січня 2024 року.

Апеляційну скаргу направлено до суду 14 лютого 2024 року, тобто після закінчення п`ятнадцятиденного строку з дня отримання копії ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 лютого 2024 року апеляційну скаргу НААУзалишено без руху та надано апелянту строк на усунення недоліків (звернення до суду із заявою про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску строку) - десять днів з дня отримання копії ухвали.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 04 березня 2024 року представниця НААУ - адвокат Козачук Н.Ю. направила до Київського апеляційного суду клопотання про поновлення строку.

Клопотання обґрунтовує тим, що матеріали даної цивільної справи №758/14624/21 з моменту відкриття провадження у справі судом першої інстанції перебувають у адвоката Козачук Н.Ю. та не передавались іншим представника НААУ. Адвокат Козачук Н.Ю. особисто не отримувала копію ухвали через систему «Електронний суд» 11 січня 2024 року, ухвала надійшла в особистий кабінет юридичної особи - НААУ.

Крім цього, в період з 20 січня 2024 року по 02 лютого 2024 року Козачук Н.Ю. перебувала у щорічній основній відпустці, що підтверджується копією наказу. Адвокат вказує, що не отримувала копію оскаржуваної ухвали до початку своєї відпустки, ознайомилась із нею в перший робочий день після відпустки, після чого підготувала і подала апеляційну скаргу.

Разом з цим, суд звертає увагу, що стороною по справі є саме юридична особа - НААУ. Як видно із матеріалів справи, НААУ отримала копію оскаржуваної ухвали 11 січня 2024 року через систему «Електронний суд». Це підтверджується довідкою про доставку електронного листа, підписаною відповідальним працівником суду (а.с. 155, т.2).

Суд звертає увагу, що рішення було направлено на електронну адресу НААУ «», яку адвокат Козачук Н.Ю. вказувала як засіб зв`язку (як відповідача, так і представника відповідача) у всіх поданих до суду процесуальних документах, зокрема, у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив та у апеляційних скаргах.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, викладено таку правову позицію.

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Апеляційний суд критично оцінює пояснення представниці відповідача щодо її перебування у відпустці, оскільки відповідач НААУ є юридичною особою та не позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права шляхом самопредставництва чи залучення інших представників. При цьому, суд звертає увагу, що питання внутрішнього розподілу обов`язків та організації праці у відповідача як юридичної особи самі по собі не можуть визнаватися поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

За таких обставин, апеляційний суд доходить висновку, що зазначені адвокатом Козачук Н.Ю. підстави пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними.

Отже, вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 22 лютого 2024 року виконані не були, а саме - заявапро поновлення строку на апеляційне оскарження не містить посилання на поважні причини пропуску цього строку.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючивикладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ч.1 ст. 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, в інтересах якої діє адвокат Козачук Наталія Юріївна, на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 15 серпня 2023 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: