Справа № 713/1386/24
Провадження №2/713/322/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30.04.2024 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання договору дарування недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовною заявою про визнання договору дарування недійсним до відповідача ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути призначена до розгляду, підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у разі подання письмових доказів можуть бути додані їх копії).

Водночас, враховуючи вимоги ч.ч.2, 4 та 5 ст. 95 ЦПК України, докази вважаються поданими належним чином, якщо вони подані в оригіналі або в копії, засвідченої в порядку, встановленому чинним законодавством, із зазначенням особи, у якої наявний оригінал відповідного документу. При цьому учасник справи може своїм підписом засвідчити копію письмового доказу лише у разі, якщо його оригінал знаходиться у такого учасника справи.

До позовної заяви в порушення вимог п.5 ст.177 ЦПК України, не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивач звертаючись до суду з даним позовом просить визнати договір дарування житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений 27 квітня 2020 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , який посвідчений приватним нотаріусом Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Штефюком О.О., зареєстровано в реєстру №309, недійсним.

Однак позивачем не долучено до матеріалів позову копії спірного договору.

Відповідно до ч.1, 2 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивачем не додано клопотання про витребування спірного договору дарування.

Одночасно з позовом позивач подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, мотивуючи тим, що проживає у важких матеріальних умовах.

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом ч.2 ст.133 ЦПК України особа звільняється від сплати судового збору виключно на підставі Закону.

Відповідно до підпункту "а" п.2 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо позивачами є військовослужбовці.

Однак, з клопотанням про відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати позивач до суду не звертався.

Згідно з ч.3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, який унеможливлює чи створює істотні перешкоди у сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі, про наявність якого сторона має надати належні і допустимі докази.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про судовий збір» чітко вказані категорії осіб, які мають право на пільги щодо звільнення від сплати судового збору. Проте, позивач не входить до цієї категорії.

Вважаю, що підстави, визначені частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» відсутні, оскільки переконливих доказів на підтвердження свого скрутного матеріального стану позивач не надав.

Законом України «Про судовий збір» визначені правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Позивач, звернувшись до суду з позовом про визнання договору дарування недійсним, фактично бажає підтвердити своє право власності на нерухоме майно, то заявлені ОСОБА_1 вимоги є вимогами майнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 717 ЦК України за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов`язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність.

Таким чином, укладення договору дарування/визнання його недійсним, тягне за собою зміну власника майна, а тому є спором про право власності.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У відповідності до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (відповідно до п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна).

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, позивачу необхідно зазначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості житлового будинку, та сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 (Десять) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання договору дарування недійсним, - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу та повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 10 (Десять) днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ