СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/13/24
ун. № 759/1683/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді - Горбенко Н.О., присяжних - Герасимюк К.А, Долінченко О.М., за участю секретаря судового засідання - Натальчук А.І., представника заявника Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації - Голуб Н.М., заінтересованих осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , адвоката особи щодо якої розглядається питання про поновлення цивільної дієздатності - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщені Святошинського районного суду міста Києва у порядку окремого провадження цивільну справу за заявою Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поновлення цивільної дієздатності ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за заявою Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поновлення цивільної дієздатності ОСОБА_1 .

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 01 червня 2023 року по справі призначено судово-психіатричну експертизу для встановлення психічного стану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведення якої доручено експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України». На час проведення експертизи провадження у справі було зупинено.

15 грудня 2023 року на адресу Святошинського районного суду міста Києва надійшов висновок судово-психіатричного експерта № 726, складеного за результатом проведеної 18.07.2023 року судово-психіатричної експертизи.

Ухвалою суду від 19 грудня 2023 року провадження у справі поновлено, призначено судове засідання.

Від заінтересованої особи ОСОБА_2 на адресу суду неодноразово надходили клопотання про проведення повторної експертизи. Клопотання обґрунтовані тим, що головним судовим експертом І.А. Демідовою психіатрична експертиза здійснювалась виключно за даними амбулаторної карти, без опитування ОСОБА_1 . Крім того, вказала, що експертом не враховані відомості з останнього місця роботи під експертної та явної ремісії її психічного стану, згідно даних амбулаторної карти. Просила відхилити висновок судово-психіатричної експертизи №725, головного судового експерта І.А. Демидової ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України», наданий 18 липня 2023 року; призначити повторну судово-психіатричну експертизу з урахуванням місця роботи та безпосереднього тестування під експертної ОСОБА_1 .

Усі учасники судового процесу не заперечували щодо задоволення вказаного клопотання.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримали клопотання та підтвердили, що опитування ОСОБА_1 під час проведення психіатричної експертизи не здійснювалось.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши подане до суду клопотання та висновок судово-психіатричної експертизи, оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 42 ЦК України передбачено, що за заявою опікуна або органу опіки та піклування суд поновлює цивільну дієздатність фізичної особи, яка була визнана недієздатною, і припиняє опіку, якщо буде встановлено, що внаслідок видужання або значного поліпшення її психічного стану у неї поновилася здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Згідно із частиною четвертою статті 300 ЦПК України скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, яка була визнана недієздатною, в разі її видужання або значного поліпшення її психічного стану здійснюється за рішенням суду на підставі відповідного висновку судово-психіатричної експертизи за заявою опікуна, членів сім`ї, органу опіки та піклування або самої особи, визнаної недієздатною.

Таким чином, зазначена вище норма права визначає, що висновок судово-психіатричної експертизи, якою встановлюється видужання або значне поліпшення психічного стану фізичної особи, яка була визнана недієздатною, є єдиною підставою для скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності цієї фізичної особи.

Згідно пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 28 березня 1972 року № 3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» в справах про поновлення дієздатності є обов`язковим проведення судово-психіатричної експертизи, яка призначається за ухвалою судді.

Громадянина може бути поновлено в дієздатності лише при наявності висновку судово-психіатричної експертизи про значне поліпшення його стану здоров`я або видужання.

Пунктом 2 частини 1 статті 105 ЦПК України передбачає, що призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: психічний стан особи.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 298 ЦПК України, суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

В свою чергу, згідно з ч. 1 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта входить до видів доказів у відповідності до положень статті 76 ЦПК України.

Оцінка висновку експерта судом здійснюється на підставі положень статті 110 ЦПК України, якою встановлено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Разом з тим, частиною 2 статті 113 ЦПК України передбачено що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

У пункті 11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року за №8 передбачено, що повторна експертиза призначається,коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані із його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема,порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини,які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає наступне.

Як вбачається, заявником в даній справі заявлені вимоги щодо скасування рішення Святошинського районного суду м. Києва від 15.01.2008 року (справа №2о-6/2008) про визнання ОСОБА_1 обмежено дієздатною особою та поновити її у цивільній дієздатності.

З метою встановлення психічного стану особи, відносно якої заявлені вимоги про поновлення цивільної дієздатності, за клопотанням заявника, Святошинським районним судом міста Києва постановлено ухвалу від 01 червня 2023 року та призначено судово-психіатричну експертизу для встановлення психічного стану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведення якої доручено експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України». На час проведення експертизи провадження у справі було зупинено.

На виконання вказаної ухвали, до суду надійшов висновок судово-психіатричного експерта №726, якими встановлено, що ОСОБА_1 виявляє ознаки Легкої розумової відсталості з емоційно-вольовими порушеннями і за своїм психічним станом не здатна повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Під час розгляду справи, до суду звернулась ОСОБА_2 з відповідною заявою, в якій повідомила, що не погоджується із висновком судово-психіатричного експерта № 726, складеного за результатом проведеної 18.07.2023 року судово-психіатричної експертизи, у тому числі у зв`язку із тим, що експертом не здійснювалось опитування ОСОБА_1 під час проведення психіатричної експертизи.

ОСОБА_1 у судовому засіданні також не погодилась із висновком експерта, вказала, що вважає себе повністю дієздатною.

Враховуючи викладені обставини в цілому, суд вважає, що висновки судово-психіатричного експерта, викладені у висновку судово-психіатричного експерта №726, який складено судовим експертом Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» І.А. Демідовою, викликають сумніви у його правильності.

Одночасно, вирішуючи зазначене клопотання, судом враховується, що у відповідності до положень ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

У відповідності до положень статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Судом враховується, що статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод безпосередньо застосовується при розгляді справ у судах України. Аналогічним чином висновки Європейського суду з прав людини також враховуються при розгляді будь-яких судових справ в національній системі правосуддя.

Відповідні положення статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачають те, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Так, у справі «Анатолій Руденко проти України» Європейський суд констатував порушення підпунктів «с» та «є» пункту 1 статті 5 Конвенції, пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції, коли заявник повністю залежав від органів влади, які позбавили його шансів довести свою адекватність.

Статтею 19 Закону України «Про міжнародні договори України» встановлено правила про те, що міжнародні договори України (в тому числі конвенції) застосовуються на території України нарівні з національним законодавством.

При цьому, у випадку виникнення суперечності між міжнародним договором та національним законом, повинен застосовуватися міжнародний договір.

Так у рішенні Європейського суду з прав людини №37679/08v. Czech Republic зазначено, що будь-яке обмеження свободи особи з психічними розладами навіть на нетривалий час може бути визнано катуванням або жорстоким поводженням.

Крім того, суд звертає увагу, що необґрунтоване визнання особи недієздатною, може призвести до незворотних негативних наслідків для останньої, оскільки у відповідності до вимог ЦК України, недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину, які в свою чергу від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Отже, у разі необґрунтованого визнання особи недієздатною та призначення опікуна, який вправі вчиняти правочини від такої особи, та в разі дії опікуна не в інтересах недієздатної, особі, яка в подальшому оспорить таке визнання її недієздатною, для відновлення прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, що в свою чергу істотно порушить права такої особи, які в свою чергу закріплені та охороняються Основним Законом України Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у відповідності до якої Україна гарантує піклування та захист своїм громадянам.

Таким чином, необґрунтоване визнання особи недієздатною або визнання її психічно хворим - є порушення його прав.

Враховуючи вищевикладені обставини та положення національного та міжнародного законодавства, приймаючи наявні обставини, що викликають сумніви в правильності висновку експерта за наслідком проведеної судово-психіатричної експертизи, що викладені у висновку експерта №726 від 18.07.2023 року, враховуючи категоричну незгоду з відповідними висновками ОСОБА_1 , відносно якої заявлені вимоги про поновлення цивільної дієздатності, а також враховуючи, що рішення суду впливає на дієздатність фізичної особи, суд беззаперечно вважає клопотання ОСОБА_2 про призначення повторної судово-психіатричної експертизи обґрунтованим та наявними підстави для призначення по справі повторної судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також, на розв`язання повторної судово-психіатричної експертизи слід поставити аналогічні питання, які є були предметом проведення первинного дослідження призначеного ухвалою суду від 01 червня 2023 року, а саме:

1. Чи здатна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок свого психічного захворювання усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

2. Чи впливає істотно психічний розлад ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними?

3. Чи поновилася у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними внаслідок поліпшення її психічного стану?

Частиною 3 статті 103 ЦПК України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Як вбачається із клопотання, ОСОБА_2 не визначає установу, якій слід доручити проведення експертизи.

Враховуючи викладене, суд вважає доцільним доручити проведення повторної судово-психіатричної експертизи експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (м. Київ, вул. Кирилівська, 103), із зазначенням, що проведення вказаного дослідження слід здійснити за виключенням експерта: І.А. Демідової, якою було проведено первинну судово-психіатричну експертизи, за наслідком якої надано висновок судово-психіатричного експерта №726 від 18.07.2023 року.

Роз`яснити наслідки ухилення від участі в проведенні експертизи, які передбачені ст. 109 ЦПК України, відповідно до якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Керуючись ст. ст. 103-107, 109, 113, 261, 293, 294, 298, 299, 352-354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В ИВ:

Клопотання заінтересованої особи ОСОБА_2 про призначення повторної судово-психіатричної експертизи - задовольнити.

Призначити у цивільній справі за заявою Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поновлення цивільної дієздатності ОСОБА_1 судово-психіатричну експертизу, яку провести за участі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якій поставити наступні питання:

1. Чи здатна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок свого психічного захворювання усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

2. Чи впливає істотно психічний розлад ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними?

3. Чи поновилася у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними внаслідок поліпшення її психічного стану?

Проведення експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (м. Київ, вул. Кирилівська, 103) із зазначенням, що проведення вказаного дослідження слід здійснити за виключенням експерта: ОСОБА_4 , якою було проведено первинну судово-психіатричну експертизи, за наслідком якої надано висновок судово-психіатричного експерта №726 від 18.07.2023 року.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 2-о/759/13/24, ун. № 759/1683/23.

Оплату вартості проведення експертизи покласти на рахунок заінтересованої особи - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ).

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя: Н.О. Горбенко

Присяжні: К.А. Герасимюк

О.М. Долінченко