Справа № 946/232/22
Провадження № 2/946/443/24
У Х В А Л А

іменем України

23 квітня 2024 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Смокіної Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Кріпакової К.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на 1/2 частину майна,

В С Т А Н О В И В:

12.01.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину майна.

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 18.01.2022 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.03.2023 закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_2 просив залишити позов без розгляду, оскільки позивачка та її представник повторно не прибули у судове засідання, були повідомлені належним чином, про причину неявки не повідомили, чим умисно затягують розгляд справи, що є зловживанням своїми процесуальними правами.

У судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_3 просив залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачки та її представника, оскільки їх неодноразова неявка затягує розгляд справи, що призводить до порушення прав неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , в тому числі внаслідок арешту, накладеного у порядку забезпечення позову на спадкове майно, що унеможливлює оформлення спадкових прав.

У судовому засіданні 04.07.2023 представник позивачки заявив, що надасть пояснення по суті спору після пояснень позивачки, яка бажає особисто взяти участь у розгляді справи, у зв`язку з чим у справі оголошено перерву (а.с. 115).

У судове засідання, призначене на 08.02.2024, позивачка та її представник не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджено розпискою представника адвоката Волкогонова О.К. від 01.02.2024. 08.02.2024 від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з тим, що позивачка знаходиться за межами країни та не має можливості прибути у судове засідання для надання особистих пояснень за обставинами справи.

У судове засідання, призначене на 23.04.2024, позивачка та її представник не з`явилися, про час та місце судового розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджено розпискою представника адвоката Волкогонова О.К. від 03.04.2024, про причини неявки не повідомили. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за відсутності позивачки до суду не надходило.

Згідно з ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно із ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З огляду на вимоги ст. 130 ЦПК України, суд вважає, що позивачка була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи шляхом вручення судової повістки її представникові.

Вислухавши представників відповідачів, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до висновку Верховного Суду у постанові від 21.09.2020 року за № 658/1141/18, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача та у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S. A. v. Spain" (заява № 11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України поняття "може", "має право", "за власною ініціативою" та інші подібні за змістом законодавець не застосовує. Отже, процесуальним законом не передбачено можливість інших варіантів дій суду, окрім залишення позову без розгляду. З огляду на зазначене, повноваження суду залишити позов без розгляду не є дискреційним, а відносяться до імперативних.

Отже, відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України в разі повторної неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання своїми процесуальними правами (Постанова ВС від 19.10.2022 № 500/3087/18).

Враховуючи, що позивач та його представник повторно в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, заяви про розгляд справи за відсутності позивачки до суду не надходило, позовна заява підлягає залишенню без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Суд роз`яснює право на повторне звернення до суду відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 13, 44, 130, 131, 257, 259-261, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на 1/2 частину майна залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 29 квітня 2024 року.

Суддя: Г.І.Смокіна