КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-з/824/804/2024 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
У Х В А Л А

про виправлення описки

25 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Яворський М.А. вирішуючи питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою Козирем Сергієм Володимировичем , на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року було витребувано матеріали цивільної справи №369/15610/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

24 квітня 2024 року на адресу апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 - адвоката Козира С.В. про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року, відповідно до якої просить виправити допущену описку у мотивувальній та резолютивних частинах вказаної ухвали, а саме: вказати замість помилкового «Господарського суду міста Києва», вірно «Господарського суду Київської області».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Дослідивши матеріали справи, зміст ухвали Київського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року, апеляційний суд дійшов до висновку, що подана заява представника ОСОБА_1 - адвоката Козира С.В. підлягає задоволенню, оскільки відповідно до клопотання адвоката Козира С.В. від 21 квітня 2024 року та листа Господарського суду міста Києва від 23 квітня 2024 року, справа № 911/2308/23 (369/15610/23) перебуває в провадженні саме Господарського суду Київської області.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Виправити описку по тексту ухвали Київського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року, а саме замінити помилково зазначене «Господарського суду міста Києва», на вірне «Господарського суду Київської області».

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.А.Яворський