Справа №:755/4758/24
Провадження №: 2/755/3676/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"26" квітня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до держави російська федерація в особі посольства російської федерації в Україні про встановлення факту вимушеного переселення та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до держави російська федерація в особі посольства російської федерації в Україні про встановлення факту вимушеного переселення та стягнення моральної шкоди.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 березня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії даної ухвали.

Підставами для залишення позовної заяви без руху вказано відсутність докази (відповідних документів) на підтвердження фактичного місця проживання/перебування позивачів, оскільки до позовної заяви додано документи, що суперечать один-одному, а також необхідність надання належним чином засвідчених документів, що додано до позовної заяви.

Частиною п`ятою статті 272 ЦПК України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 3 частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Ухвала від 21 березня 2024 року про залишення позову без руху отримана позивачем ОСОБА_1 04 квітня 2024 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.

Позивач ОСОБА_3 отримала ухвалу від 21 березня 2024 року про залишення позову без руху також 04 квітня 2024 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.

Таким чином, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 21 березня 2024 року про залишення позову без руху було вручено позивачам 04 березня 2024 року.

При цьому, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 21 березня 2024 року про залишення позову без руху доставлено на електронну адресу позивача ОСОБА_1 21 березня 2024 року, а також на електронну адресу позивача ОСОБА_3 21 березня 2024 року, про що свідчать довідки про доставку електронного листа, що містяться в матеріалах справи.

Також ухвалу про залишення позову без руху від 21 березня 2024 року було своєчасно внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому позивачі у вільному доступі мали можливість ознайомитись з її змістом.

Таким чином, суд вважає, що позивачі були повідомлені належним чином про залишення позову без руху.

Відповідно до частини першої статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У даному випадку строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався - 05 квітня

2024 року, тобто, встановлений судом триденний строк тривав до 07 квітня 2024 року (включно).

Станом на 26 квітня 2024 року, з урахуванням достатнього строку, встановленого судом для надходження до суду поштової кореспонденції, у разі направлення позивачами на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху документів засобами поштового зв`язку - недоліки позивачі не усунули, ухвалу суду не виконали.

Вказані недоліки позовної заяви є суттєвими і такими, що перешкоджають відкриттю провадження у справі до їх усунення.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною п`ятою статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського Суду з прав людину у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачі не усунули вказані в ухвалі недоліки, що є підставою для повернення позовної заяви позивачам, в порядку визначеному частиною третьою статті 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до держави російська федерація в особі посольства російської федерації в Україні про встановлення факту вимушеного переселення та стягнення моральної шкоди - вважати такою, що не подана та повернути суб`єктам звернення.

Роз`яснити позивачам, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, з урахуванням викладеного в даній ухвалі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова