Провадження № 2/761/1591/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23 квітня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

за участю секретаря Габунія Н.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Балкова-Петренко Таміла Михайлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивачки - ОСОБА_4 , 1950 р.н.

У зв`язку з тим, що рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18.05.2012 у справі № 2о-46/12 ОСОБА_4 було визнано недієздатним, встановлено опіку і призначено опікуном позивачку, він з 25.07.2012 знаходився на повному державному забезпеченні в Київському психоневрологічному інтернаті, та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається із 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 , яка згідно свідоцтва про право власності на житло посвідченого Авіаційним науково - технічним комплексом «Антонов» від 03.02.2006 за №1390 належить на праві спільної часткової власності померлому ОСОБА_4 , його дружині ОСОБА_1 , та їх дітям, доньці ОСОБА_3 та сину ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_4 , його дружина (позивачка), донька та син, на сімейній нараді вирішили, що діти не будуть приймати спадщину, що відкрилася після смерті їх батька ( ОСОБА_4 ) і яка складається із 1/4 зазначеної вище квартири, а спадщину прийме лише їх мати, позивака у справі. Таке рішення мотивовано тим, що між спадкоємцями померлого існують доброзичливі і довірливі стосунки, які засновані на любові і повазі один до одного. Тому, діти вирішили що мама успадкує належну батькові 1/4 квартири і стане власницею 1/2 квартири.

02.08.2022 позивачка, як спадкоємиця першої черги звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Балкової-Петренко Т.М. із заявою про прийняття спадщини після чоловіка - ОСОБА_4 , 1950 р.н.

На вказану заяву приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Балковою-Петренко Т.М. надано відповідь за № 22/02-14 від 02.08.2022 в якій повідомила, що нею за заявою ОСОБА_1 відкрито спадкову справу № 13/2022. Однак, як вбачається із змісту відповіді нотаріуса, ОСОБА_5 звертаючись 02.08.2022 із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_4 , 1950 р.н., померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 пропустила встановлений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини, і їй ( ОСОБА_1 ) необхідно звертатися до суду з метою вирішення питання щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк звернення пропущено ним з поважних причин, тому звернувся до суду з вказаним позовом.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.02.2023 позов було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

До суду надійшла заява на виконання ухвали про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 06.03.2023 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 25.07.2023 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Балкової-Петренко Таміли Михайлівни належним чином засвідчену копію спадкової справи №13/2022 після померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідач скористався своїм правом на подання відзиву на позов та надав суду відзив, в якому просив суд ухвалити рішення, згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.

Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Балкова - Петренко Таміла Михайлівна, кожен окремо звернулися до суду із заявами, в яких проти задоволення позову не заперечували та просили розглядати справу за їх відсутністю.

17.10.2023 судом проведено підготовче судове засідання, призначено справу до розгляду по суті.

23.04.2024 представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про слухання справи у його відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, своїм правом на подання письмових пояснень щодо позову не скористалися.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, з урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та третіх осіб, на підставі наявних в справі доказів.

Оскільки представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалив розглядати справу заочно на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив.

Згідно із нормами глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Позивачем був пропущений встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини через те, що на території України були впровадженні карантинні заходи у зв`язку з COVID-19. Згідно довідки № 131 від 11.08.2022 ОСОБА_1 працює в Інституті проблем матеріалознавства ім. І.М. Францевича НАН України провідним науковим співробітником. Як вбачається із довідки № 132 від 11.08.2022 виданої Інститутом проблем матеріалознавства ім. І.М. Францевича НАН України, у зв`язку з виконанням постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу Covid-19 від 11 березня 2020 р. № 211, беручи до уваги ст.32 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», Указ Президента України від 13.03.2020 №87/2020 «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби Covid-19», та враховуючи рекомендації Всесвітньої організації охорони здоров`я з метою запобігання розповсюдження захворювання та наказу інституту проблем матеріалознавства ім. ІМ. Францевича НАН України № 83 від 12.08.2020 «Про продовження дії наказу директора інституту від 30 червня 2020 №77 та додатку до наказу №77 пункт 1 провідний науковий співробітник відділу № 48 «Фізико - хімії і технології наноструктурної кераміки та нанокомпозитів» ОСОБА_1 працювала в дистанційному режимі в період з 24.02 - 31.08.2021. Отже, в момент відкриття спадщини внаслідок смерті чоловіка позивачки 24.02.2021 в Україні діяли карантинні обмеження, особливо це стосувалося осіб 60 + до яких в силу віку і відноситься позивачка. Крім того, в серпні 2021 в якому закінчувався шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, ОСОБА_1 перебувала на лікарняному у зв`язку з захворюванням легень, що підтверджується відповідною довідкою, а в лютому 2022 у позивачки було підтверджено діагноз Covid-19, тому вона не могла виїхати на підконтрольну територію України та реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України.

При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через органи нотаріату і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12.

Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 2 місяці.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 76-81, 89, 95, 133, 141, 229, 258, 259, 263-265, 273, 274, 280, 279, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Балкова-Петренко Таміла Михайлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована адреса АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , 1950 року народження, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: