Справа № 296/5733/19
У Х В А Л А

Іменем України

23 квітня 2024 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Рожкова О.С., ознайомишись із клопотанням представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» - адвоката Кізко Лесі Сергіївни про відкладення розгляду справи та проведення наступного судового засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі №296/5733/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виселення та зняття з реєстраційного обліку,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ ЗАЯВИ

1.1. 11.06.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виселення та зняття з реєстраційного обліку.

1.2. 23.04.2024 представник позивача ОСОБА_4 направила на електронну адресу Корольовського районного суду м. Житомира клопотання, в якому серед іншого просила, наступне судове засідання проводити в режимі відеоконференції.

ІІ. НОРМИ ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА

2.1. Відповідно до частини першої статті 212 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

2.2. Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (частина четверта статті 212 Цивільного процесуального кодексу України).

2.3. Відповідно до частини третьої статті 212 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

3.1. Встановлено, що з 05.10.2021 функціонують підсистеми (модулі) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

3.2. У пункті 111 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. У разі надсилання судом документів на адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом, ризики технічної неможливості доставки документа суду на відповідну адресу учасника судового процесу несе учасник судового процесу. Використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги». Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

3.3. Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

3.4. Водночас, відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

3.5. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

3.6. Згідно з ч.8 ст.14 Цивільного процесуального кодексу України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

3.7. Відповідно до пунктів 24 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) підсистема ЄСІТС (Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система), що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

3.8. Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

3.9. Отже, на момент подання представником позивача ОСОБА_4 вказаного клопотання офіційно функціонують три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

3.10. У висновку Великої Палати Верховного Суду, що викладений у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 зазначено, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет", або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

3.11. Проте, у зазначеному судовому рішенні Великої Палати Верховного Суду вказано, що наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

3.12. Отже, відповідно до норм ЦПК України та Положення про ЄСІТС, а також враховуючи правовий висновок Великої Палати Верховного суду, викладений у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22, адвокат може подати заяву по суті справи або з процесуальних питань в електронній формі лише через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

3.13. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 19 жовтня 2023 року у справі №380/17452/21, від 30 листопада 2023 року у справі №372/1428/22, від 21 грудня 2023 року у справі № 320/15824/23, від 07 лютого 2024 року у справі № 759/17914/21.

3.14. Як вбачається з матеріалів справи представник позивача адвокат Кізко Л.С. зобов`язана подавати заяви з процесуальних питань в електронній формі лише через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

3.15. Водночас, клопотання про відкладення розгляду справи та проведення наступного судового засіданні в режимі відеоконференції подане адвокатом Кізко Л.С. в інтересах позивача та надіслана на електронну пошту Корольовського районного суду м. Житомира без використання підсистеми «Електронний суд», хоча адвокат Кізко Л.С. має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд».

3.16. Вказане свідчить про використання адвокатом Кізко Л.С.., як представником позивача, непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду.

3.17. З урахуванням викладеного, вказане клопотання в частині проведення судового засідання в режимі відеоконференції не можна вважати таким, що подано у визначений процесуальним законом спосіб.

3.18. Згідно з частинами другою, четвертою статті 183 Цивільного процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

3.19. Таким чином, клопотання представника позивача, в частині проведення судового засідання в режимі відеоконференції підлягає поверненню заявнику без розгляду.

3.20. Суд вважає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Керуючись статтями 183, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» - адвоката Кізко Лесі Сергіївни, в частині проведення наступного судового засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі №296/5733/19 повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. С. Рожкова