Провадження № 2/537/836/2024
Справа № 537/1727/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.05.2024 Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді Маханькова О.В., за участю секретаря судового засідання Поколоти О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Кременчуці Полтавської області цивільну справу за позовом представника позивача - ОСОБА_1 , яка діє в інтересах комунального підприємства «Теплоенерго» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області до відповідача ОСОБА_2 ,

про стягнення заборгованості,

встановив:

Представник позивач КП «Теплоенерго» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області Головньова Л.М. звернулася до суду з позовною заявою, відповідно до якої прохає суд ухвалити рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь «Теплоенерго» борг за спожиту теплову енергію та гарячу воду у сумі 20038 грн. 14 коп., яка складається з суми заборгованості з постачання теплової енергії та гарячої води, плати за абонентське обслуговування, нараховані на суму заборгованості 3% річних в сумі 173 грн. 62 коп., інфляційні витрати в сумі 414 грн. 60 коп. та судовий збір у сумі 3028,00 грн.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16.04.2024 відкрито провадження у цивільній справи та призначено судове засідання, постановлено розгляд справи проводити в спрощеному позовному провадженні.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, наддав до суду заяву, в якій просить дану справу розглядати без участі представника КП «Теплоенерго» за наявними матеріалами, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

На судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що беруть участь у справі.

На підставі ст. 247 у разі неявки у судове засідання усіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суддя перевіривши позовну заяву, дослідивши додані матеріали, встановив таке.

Згідно довідки від 18.04.2024 № 2477/01-27 Крюківської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, вбачається, що згідно Реєстру територіальної громади ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знята з реєстрації місця проживання 09.04.2021 з адреси: АДРЕСА_1 у зв`язку зі смертю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду цивільного судочинства.

В постанові від 24 липня 2019 року по справі 621/1867/15-ц Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду виклав наступну правову позицію: «Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що невстановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин. Згідно з частиною першою статті 26 ЦПК України2004 року у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб (аналогічна норма у частині першій статті 42 чинного ЦПК України).У статті 28 ЦПК України 2004 року визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони,третьої особи,заявника,заінтересованої особи(цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (стаття 46 чинного ЦПК України). Частиною першою статті 29 ЦПК України 2004 року передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (частина перша статті 47 чинного ЦПК України). Системний аналіз наведених норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення позивача із позовом до суду відповідач у справі має бути наділений цивільною правосуб`єктністю. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року). Відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України 2004 року сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша статті 48 чинного ЦПК України). Згідно зі статтею 37 ЦПК України 2004 року в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (право попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь за останнього. Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 37 ЦПК України 2004 року можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.»

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 185/998/16-ц від 20.06.2019 року зробив такий висновок щодо застосування норм права:

Якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Таким чином, з огляду на вищенаведені положення чинного законодавства, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд

постановив:

Провадження у цивільній справі за позовом представника позивача ОСОБА_1 , яка діє в інтересах комунального підприємства «Теплоенерго» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, закрити у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Маханьков О.В.