УХВАЛА

23 квітня 2024 року м. Кропивницький

справа № 398/4759/23

провадження № 22-ц/4809/850/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Дуковський О.Л., Письменний О.А.,

розглянувши апеляційну скаргу Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кіровоградської обласної прокуратури, Головного управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 лютого 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково; стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 800333,33 грн; в іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням в частині задоволених позовних вимог, Кіровоградська обласна прокуратура оскаржила його в апеляційному порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Апеляційну скаргу Кіровоградської обласної прокуратури у даній справі підписано представником за довіреністю ОСОБА_2 .

Відповідно до наявної у матеріалах справи довіреності (а.с. 39) ОСОБА_3 займає посаду головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Кіровоградської обласної прокуратури.

Апеляційний суд зауважує, що підписання та/або подання апеляційної скарги є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва.

Також колегією суддів враховано, що апеляційна скарга у даній справі подана прокуратурою як стороною у цивільному спорі (юридичною особою публічного права), а не на виконання прокурором функції щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді у порядку, передбаченому положеннями ст. 56, глави 12 розділу III ЦПК України та Закону України «Про прокуратуру».

Разом з тим, за вимогами ч.ч. 3, 4 ст. 131-2 Конституції України, представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення здійснює виключно адвокат. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 п. 161 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст.131-1 та ст. 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, Конституцією України врегульовано правила представництва в суді іншої особи, при цьому не заборонено особі представляти себе саму. Можливість реалізації права на самопредставництво у цивільному процесі передбачена відповідними положеннями ЦПК України.

Так, ст. 58 ЦПК України передбачає, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України).

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що представництво скаржника у суді апеляційної інстанції у даній справі, яка не є малозначною та не стосується трудових відносин, має здійснюватися виключно адвокатом або ж у порядку самопредставництва.

Верховний Суд у своїй судовій практиці дотримується усталеної позиції, що у порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами. Тобто для визнання особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи довірителя, а не у порядку самопредставництва. Як вказав Верховний Суд в ухвалі від 09 червня 2020 року у справі № 917/751/19, надання довіреності на представника саме по собі виключає самопредставництво юридичної особи.

З огляду на викладене, ОСОБА_3 , яка на підставі довіреності підписала апеляційну скаргу Кіровоградської обласної прокуратури у даній справі, не є такою, що діяла в інтересах скаржника у порядку самопредставництва.

Водночас, доказів того, що зазначена особа вправі діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва ані матеріали справи, ані додані до апеляційної скарги документи не містять.

Колегією суддів зважено на те, що ОСОБА_3 не може бути також і представником скаржника у даній справі, оскільки є посадовою особою Кіровоградської обласної прокуратури, тоді як чинне законодавство України не передбачає можливості зайняття адвокатською діяльністю особою, яка є діючим службовцем органів прокуратури.

За вимогами п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України у разі, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Оскільки, апеляційна скарга Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 лютого 2024 року у даній справі підписана особою, яка не має на це відповідних повноважень, подана скарга підлягає поверненню скаржнику без розгляду.

Колегія суддів зауважує, що право на апеляційне оскарження може бути реалізоване скаржником у визначеному процесуальним законом порядку, оскільки повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 58, 260-261, 357 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 лютого 2024 року не приймати до розгляду та повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді О. Л. Дуковський

О. А. Письменний