Справа № 385/467/24
Провадження № 2/385/242/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

26.04.2024 року м. Гайворон

Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Венгрина М. В.,

секретар судового засідання Шевченко Л. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Стислий виклад позиції сторін

позиція позивача

ОСОБА_1 просить розірвати шлюб укладений 06.06.2015 між нею та ОСОБА_2 .

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивач покликається на те, що від спільного подружнього життя вони мають двоє неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому розірвання шлюбу в органах РАЦС неможливе. Вони мають різні погляди на життя та сімейні обов`язки. Подружні відносини припинили в грудні 2023 року та проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Можливості зберегти сім`ю немає. На примирення вона не згодна.

08.04.2024 позивачкою подано заяву про проведення розгляду справи за її відсутності, позов підтримала, просила його задоволити.

позиція відповідача

Відповідач правом подання відзиву не скористався.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

При цьому ОСОБА_2 належним чином повідомлявся про розгляд справи в суді, а саме за зареєстрованим в передбаченому законом порядку місцем проживання. Направлена на його адресу рекомендованим поштовим відправленням судова повістка на 26.04.2024 повернута до суду з відміткою органу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», що є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним (правова позиція Верховного Суду викладена у постанові від 18 березня 2021 року по справі 911/3142/19, постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17).

Слід вказати, що подане до суду клопотання від імені ОСОБА_2 , яке надійшло електронною поштою на офіційну електронну адресу суду, в якому він просив розгляд справи проводити за його відсутності та визнав позов, суд повертає без розгляду, оскільки таке не підписане електронно-цифровим підписом.

Суд керується ч. 8 ст. 43 ЦПК України, за якою, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 530/544/16 виклав правовий висновок та зазначив, що чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки) у разі, якщо: електронний цифровий підпис підтверджено з використанням посиленого сертифіката ключа за допомогою надійних засобів цифрового підпису; під час перевірки використовувався посилений сертифікат ключа, чинний на момент накладення електронного цифрового підпису; особистий ключ підписувача відповідає відкритому ключу, зазначеному у сертифікаті. Електронний підпис не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму або не ґрунтується на посиленому сертифікаті ключа.

У ч. 4 ст. 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки відповідач відзиву на позовну заяву не подав, позивач, згідно поданої заяви, не заперечує проти винесення заочного рішення, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі

Ухвалою від 29.03.2024 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

08.04.2024 до суду надійшла заява позивачки про розгляд справи за її відсутності, підтримання позовних вимог, а також незаперечення проти заочного розгляду справи.

26.04.2024 судом проведено розгляд справи по суті за відсутності сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з такого.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом.

За вимогами ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Сторони по справі одружились 06.06.2015, зареєструвавши шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Гайворонського районного управління юстиції у Кіровоградської області, актовий запис № 49, що підтверджується свідоцтвом про одруження від 06.06.2015 серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що вбачається з виданого свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 22.09.2020 (а.с. 8) та неповнолітнього сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вбачається з свідоцтва про народження НОМЕР_3 від 17.05.2016 (а.с. 7).

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наміром позивача припинити шлюбні відносини з відповідачкою.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Сімейного кодексу України (далі СК України).

Так, за приписами частини 3 статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Крім цього, суд зважає на роз`яснення Пленуму Верховного суду України, викладені в пункті 10 постанови від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», згідно з якими проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених доказів, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, однак тривалий час не проживають як подружжя та не підтримують подружніх стосунків, не ведуть спільного господарства. Наведені обставини дають підстави вважати, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Позивачка наполягає на розірванні шлюбу, що вбачається з поданої заяви. Неявку відповідача, який був повідомлений про судове засідання, суд розцінює як його байдужість до долі шлюбу.

Зважаючи на те, що вступ в шлюб та перебування в ньому повинні ґрунтуватись на вільній згоді жінки і чоловіка, враховуючи тривалість розладу в сім`ї сторін, суд доходить переконання, що подальше спільне життя сторін як подружжя і збереження їхнього шлюбу є неможливим, суперечить їхнім інтересам, тому позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України,

ухвалив:

позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ) зареєстрований 06 червня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Гайворонського районного управління юстиції у Кіровоградської області, актовий запис № 49.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) грн 20 коп. сплаченого судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Повний текст судового рішення складено 26.04.2024.

Суддя: М. В. ВЕНГРИН

Дата документу 26.04.2024