"07" травня 2024 р. Справа № 758/2727/24-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 травня 2024року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

07.03.2024 року до Подільського районного суду м. Києва, за підписом представника позивача - адвоката Ємця М.В., надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.03.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.04.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано за підсудністю до Вишгородського районного суду Київської області.

Матеріали вказаної цивільної справи надійшли до Вишгородського районного суду Київської області 06.05.2024 року та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддям справу передано на розгляд судді Баличевій М.Б.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з позовної заяви, відповідачем зазначено Головне територіальне управління юстиції у м. Києві.

Разом із тим, у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження № 61-6327св20) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача».

Таким чином, враховуючи відсутність підстав для подання позову до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад учасників у справі, оскільки наведене впливає на кінцеве рішення по суті справи та є вирішальним при розгляді даного позову.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст.175ЦПК України у позовній заяві не зазначено, чи відомо позивачу про інших спадкоємців, чи є інші спадкоємці (діти, чоловік, внуки), які мають право на обов`язкову частку у спадщині та проживали разом з ним (спадкодавцем) постійно на час відкриття спадщини (на час смерті) і таким чином прийняли спадщину (відповідно до ст. 1268 ч. 3 ЦК України), якщо такі спадкоємці є, вони мають бути учасниками справи (для них має бути надано копію позовної заяви з додатками).

Позовна заява про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подана до суду за підписом адвоката Ємця М.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 на підставі нотарільно посвідченої довіреності на виконаняя представницьких повноважень у всіх судових установах.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Однак, в порушення вимог ч. 6 ст.14, п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено відомості про наявність зареєстрованого електронного кабінету у уповноваженого представника позивача, який є адвокатом.

Відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 року за №1845/0/15-21, засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету (п.42).

Пунктами 5.4-1, 5.5 вказаного Положення передбачено, що Електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.

Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу;

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Враховуючи викладене, представнику позивача, який є адвокатом, необхідно зареєструвати в обов`язковому порядку електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, про що необхідно вказати у позові чи окремому документі та надати відповідне підтвердження до суду.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу/представнику позивача для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

Керуючись статтями175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху та надати позивачу/представнику позивача строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу/представнику позивача, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б.Баличева