Справа № 183/6908/19
№ 2/183/50/24

У Х В А Л А
25 квітня 2024 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Городецького Д.І.
з секретарем судового засідання Пономаренко О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, усунення перешкод у користування спільним майном,
В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, усунення перешкод у користування спільним майном.
У позовній заяві ОСОБА_2 просила суд:
-усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_2 права користування житловим будинком і земельною ділянкою, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 не вчиняти дії, що порушують право ОСОБА_2 на користування житловим будинком і земельною ділянкою, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися.
З ініціативи суду поставлене питання про залишення позову без розгляду з підстав неодноразової неявки позивача в судові засідання, у зв`язку з чим, суд приходить до нижченаведеного.
01.10.2020 року на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи за її відсутності
Цивільним процесуальним кодексом України (в редакції, станом на 01.10.2020) передбачено вимоги до заяв, які подаються у електронній формі.
Так, частиною 8 ст. 43 ЦПК України (в редакції, яка діяла станом на 01.10.2020) визначено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).
Заява позивача ОСОБА_2 від 01.10.2020 про розгляд справи за її відсутності надійшла на електронну адресу суду та не підписана цифровим підписом, у зв`язку з чим, суд не може ідентифікувати особу, яка звернулася до суду з заявою та за зазначену заяву .
Згідно ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
Згідно з ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
Таким чином, заява ОСОБА_2 від 01.10.2020 про розгляд справи за її відсутності залишено без розгляду.
Крім того, позивач ОСОБА_2 неодноразово викликалася в судові засідання, про місце, дату, час судових засідань належним чином повідомлена, але 31.10.2022, 12.01.2023, 22.02.2023, 09.08.2023, 13.09.2023, 11.10.2023, 03.11.2023, 15.02.2024, 21.03.2024, 25.04.2024 в судові засідання не з`явилася.
Ухвалою суду від 21 березня 2024 року зобов`язано позивача ОСОБА_2 надати для огляду в судовому засідання, яке призначене на 25 квітня 2024 року о 10-00 годині в приміщенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Гетьманська, будинок 4, оригінали письмових доказів у справі, а саме:
-договору купівлі-продажу житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчено 29.12.2011 р. приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Грамс О.В., за реєстровим номером № 3810;
Ухвала суду позивачем ОСОБА_2 не виконано.

Натомість, 25 квітня 2024 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_2 про відвід судді, у той же час, зазначена заява надійшла в електронній формі та не підписана цифровим підписом, у зв`язку з чим, повернута заявнику без розгляду.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Враховуючи те, що позивач належним чином повідомлений про місце, дату, час судових засідань, повторно не з`явився в судове засідання, від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку, що позов повинен бути залишений без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя, усунення перешкод у користування спільним майном - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданою до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвалу складено та підписано 25 квітня 2024 року.

Суддя Д.І. Городецький