18 березня 2024 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого судді Скрипки О.І.
при секретарі Моторенко К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , що діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , до Деснянського відділу Державної виконавчої служби у м.Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про зняття арешту з майна, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з майна.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона є власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Співвласниками квартири в рівних долях є її син ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 . Спадкоємцем ОСОБА_3 є його син - неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , опікуном якого вона є.
Як зазначає позивач, маючи намір отримати спадок, вона звернулась до державного нотаріуса та отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про спадщину за законом, оскільки 27.11.2008 року було зареєстровано арешт нерухомого майна спадкодавця, накладений відповідачем. Рішенням Деснянського районного суду м.Києва у справі № 754/6549/23 від 27.07.2023 року було зобов`язано відповідача виключити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень запис про обтяження (арешт нерухомого майна) № 8235233 від 27.11.2008 року. Проте, нотаріусом було з`ясовано, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно у спеціальному розділі є запис з реєстраційним номером обтяження 8589713 (спеціальний розділ) по виконавчому провадженню № НОМЕР_2 від 30.01.2015 року.
Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що іншим шляхом арешт зняти неможливо, а його наявність перешкоджає в реалізації спадкових прав неповнолітньої дитини, позивач просить задовольнити її вимоги.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 25.12.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, надавши суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує та просить розглядати справу в її відсутність, проти винесення заочного рішення суду не заперечує.
Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, правом на подання відзиву не скористався.
За даних обставин суд вважав за можливе провести заочний розгляд справи за правилами Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України, оскільки заперечення представника позивача проти заочного розгляду справи відсутні.
Третя особа, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, у листі просить розглядати справу в її відсутність.
Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних доказів.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.
Як встановлено і вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження та смерть.
Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є позивач та неповнолітній син померлого - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 21.10.2013 року № 599, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування.
Розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 01.11.2013 року № 632, призначено позивача опікуном над малолітнім онуком, дитиною, позбавленою батьківського піклування, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його житлом і майном.
Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 08.05.2023 року ОСОБА_1 , яка діє від свого імені та як опікун малолітнього ОСОБА_2 було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я та на ім`я малолітнього ОСОБА_2 , в рівних частках кожному, після померлого, ІНФОРМАЦІЯ_1 її сина та батька малолітнього ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 через наявність арешту всього нерухомого майна спадкодавця.
Рішенням Деснянського районного суду м.Києва у справі № 754/6549/23 від 27.07.2023 року знято арешт з майна ОСОБА_3 , накладеного на підставі постанови ВП № НОМЕР_1 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 02.10.2017 року, виданої Деснянським районним відділом державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, а також зобов`язано Деснянський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вилучити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень запис про обтяження (арешт нерухомого майна) номер 8235233 від 27.11.2008 року.

Вказаним рішенням також встановлено, що 30.01.2015 року державним виконавцем ВДВС Деснянського РУЮ у м. Києві в рамках виконавчого провадження № НОМЕР_2 було винесено постанову про арешт всього майна боржника ОСОБА_3 та оголошено заборону на його відчуження.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 03.02.2015 року зареєстровано обтяження за № 8589713 щодо майна ОСОБА_3 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № НОМЕР_2, виданої 30.01.2015 року ВДВС Деснянського РУЮ у м.Києві.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з приписами ч.ч.1, 2 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не можу бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Нормами статті 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на спірну квартиру було накладено органом виконавчої служби у 2015 році після смерті боржника, виконавчих проваджень щодо ОСОБА_3 не здійснюється, а відтак потреби в арешті не існує. На теперішній час наявність цього обтяження (арешту) квартири перешкоджає позивачу у реалізації спадкових прав неповнолітнього сина ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Звільнити майно з-під арешту в іншому порядку неможливо.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про те, що підстав для накладення арешту на майно спадкодавця ОСОБА_3 на даний час не існує, а наявність накладеного обтяження майна порушує права неповнолітньої дитини, що дає підстави для задоволення позову, оскільки іншим шляхом відновити порушені права неможливо.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 319, 321, 391 ЦК України, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.1-18, 76, 77-81, 95, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Зобов`язати Деснянський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зняти арешт з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , який було накладено в межах виконавчого провадження № НОМЕР_2, реєстраційний номер обтяження: 8589713 (спеціальний розділ) від 30.01.2015 року.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його отримання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: