Провадження № 2/537/453/2024
Справа № 537/405/24
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.03.2024 в м. Кременчуці Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді Фадєєвої С.О. за участю секретаря судових засідань Супруненко О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 537/405/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою, де просить ухвалити рішення, яким розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 22.02.2023 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за актовим записом № 181; після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

На обґрунтування позову зазначив, що з 22.02.2023 вони з відповідачем перебувають в зареєстрованому шлюбі. Вказала, що мають малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначила, що наразі подружні відносини з відповідачем фактично розірвані, спільного господарства вони не ведуть, з відповідачем вони мають зовсім різні погляди на життя, різні характери, що суперечить їх подальшому сумісному проживанню. Примирення між ними неможливе. Після розірвання шлюбу син буде проживати з нею. З урахуванням викладеного просила позовні вимоги задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій вказала, що позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримує в повному обсязі, просила розгляд справи проводити у її відсутність. В заяві вказала, що строк для примирення не потрібний, після розірвання шлюбу малолітній син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишиться проживати з нею, після розірвання шлюбу вона бажає залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій вказав, що з позовом про розірвання шлюбу згоден, просив розгляд справи проводити у його відсутність. В заяві вказав, що син після розірвання шлюбу залишиться проживати з позивачкою, строк для примирення не потрібний.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами зареєстрований 22.02.2023 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за актовим записом № 181, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Сторони мають малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , який за згодою сторін проживає з матір`ю.

Судом встановлено, що між сторонами припинені шлюбно-сімейні відносини, спільного господарства вони не ведуть, у сторін відсутні спільні інтереси, різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Бажання та наміру відновити нормальні сімейні стосунки сторони не мають, що підтверджується їхніми письмовими заявами.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно зі статтею 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин. Відповідно до частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно із положеннями пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст.111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. В ході розгляду справи сторонами клопотання про надання їм часу для примирення не заявлялися.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач після розірвання шлюбу бажає залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Приймаючи до уваги ту обставину, що сторони не підтримують шлюбно-сімейних стосунків, наміру поновлювати сімейні стосунки не мають; відповідач позовні вимоги про розірвання шлюбу визнає, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог про розірвання шлюбу.

Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 1 статті 142 ЦПК України та частиною 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (зі змінами) передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. За викладених обставин, оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне повернути позивачу ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при подачі позову до суду, а також стягнути на її користь з відповідача сплачений судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст.5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 141, 263- 265 ЦПК України, ч. 3 ст.105, ст.110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 )про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 22.02.2023 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за актовим записом № 181 між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_3 »

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у місті Кременчуці Полтавської області повернути ОСОБА_1 із державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при подачі позову до суду 29.01.2024 згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № N1GW13038M, що складає 605 грн. 60 коп.

Квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки № N1GW13038M від 29.01.2024 на суму 1211 грн. 60 коп. (оригінал) зберігається в матеріалах справи № 537/405/24 (провадження № 2/537/453/2024).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 605 грн. 60 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: С.О.Фадєєва