Справа № 196/884/23
№ провадження 2/196/39/2024
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року смт.Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Бабічевої Л.П.,

за участі секретаря судового засідання Шевченко Т.І.,

учасників справи:

представника позивачки - адвоката Бойка Ю.О.,

представника відповідача - адвоката Бистрова С.А. (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "ПРИВАТБАНК" про захист прав споживача, визнання недійсними кредитних договорів,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до АТ КБ«ПРИВАТБАНК» про захист прав споживача, визнання недійсними кредитних договорів.

Позов, який було уточнено, обґрунтовано тим, що 15 червня 2023 року у період з 16 год. 30 хв. до 17 год. 18 хв. з картки Приватбанку "Золота "Універсальна" № НОМЕР_1 , яка рахується за нею, невідомими особами або особою з використанням електронно-обчислювальної техніки з використанням номеру " НОМЕР_2 " було змінено розмір кредитного ліміту та за рахунок кредитного ліміту було привласнено кошти в сумі 13 669.31 грн., а також 2 556.00 грн. знято з її заробітної плати, яка знаходилась на картці Приватбанку № НОМЕР_3 .

Про це було внесено відомості до ЄРДР за попередньою кваліфікацією за ч.1 ст.190 КК України у кримінальному провадженні 0000113.

Списання коштів 15.06.2023 р. з картки "Універсальна" № НОМЕР_1 о 16 год. 30 хв. у розмірі 195.68 грн., о 16 год. 30 хв. у розмірі 463.50 грн., о 16 год. 30 хв. у розмірі 515.00 грн., о 16 год. 30 хв. у розмірі 513.97 грн., о 16 год. 31 хв. у розмірі 513.97 грн., о 16 год. 31 хв. у розмірі 516.03 грн., о 16 год. 36 хв. у розмірі 978.50 грн., о 16 год. 41 хв. у розмірі 9972.66 грн. відбулось без її участі і її волевиявлення.

Вона вчинила невідкладні заходи щодо сповіщення місцевого відділення Приватбанку в смт.Царичанка та місцевого відділення поліції про наслідки протиправних дій невідомих їй осіб. Картки були заблоковані та за її заявою розпочато досудове розслідування.

Однак, 26 липня 2023 року та 28 липня 2023 року без її дозволу з картки № НОМЕР_4 , на яку зараховується заробітна плата, були списані відповідачем на погашення процентів за неіснуючим кредитним зобов`язанням кошти в сумі відповідно - 232.04 грн. та 472.18 грн.

Приватбанк в односторонньому порядку оформив незаконне списання із її карток коштів, як отриманий нею кредит за карткою "Універсальна" і незаконно поклав на неї боргові зобов`язання за "позикою", за якою грошові кошти насправді нею не були одержані та якими позивачка не розпоряджалась.

Вищевказані вісім операцій від 15.06.2023 р. на загальну суму 13 669.31 грн., які вона вважає кредитними договорами, повинні бути визнані недійсними на підставі ст. 203, ч.1, ч.2 ст.215, ч.1 ст.1051 ЦК України, оскільки вона волевиявлення на списання коштів не надавала та грошові кошти від відповідача з кредитної картки № НОМЕР_1 нею не були одержані.

Через бездіяльність відповідача також з неї безпідставно стягнуті за неіснуючими зобов`язаннями грошові кошти у сумі 704.22 грн. ( 232.04 грн. + 472.18 грн.).

На підставі викладеного, позивачка просить визнати недійсними кредитні договори №б/н від 15.06.2023 р. о 16:30 год. на суму 195.68 грн., о 16:30 год. на суму 463.50 грн., о 16:30 год. на суму 515.00 грн., о 16:30 год. на суму 513.97 грн., о 16:31 год. на суму 513.97 грн., о 16:31 год. на суму 516.03 грн., о 16:36 год. на суму 978.50 грн., о 16:41 год. на суму 9 972.66 грн.

Також просить стягнути з відповідача на свою користь 704.22 грн. в порядку застосування правових наслідків недійсності правочинів.

Ухвалою судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 04.08.23 р. відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання (а.с.9).

Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 25.10.2023 р. закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 94).

Представник відповідача - адвокат Бистров С.А. подав до суду відзив на позов, у якому зазначив, що АТ КБ "Приватбанк" було здійснено службову перевірку щодо проведених операцій та встановлено, що станом на 15.06.2023 року, клієнтка ОСОБА_1 використовувала для авторизації в Банку фінансовий м.т. НОМЕР_5 .

15.06.2023 р. у період часу з 16:18 до 17:02 год., на фінансовий телефон клієнтки ( НОМЕР_5 ) банком неодноразово направлялись смс-повідомлення з інформацією про пароль входу в Приват24.

15.06.2023 р. у період часу 17:6:10-16:6:58 год., зафіксовані входи в акаунт Приват 24 ОСОБА_1 з використанням її фінансового телефону НОМЕР_5 , з нетипового пристрою - «M2006C3LG|REDMI», IMEI - « НОМЕР_6 » (типовий вхід - «SM-J400F|SAMSUNG», IMEI - « ІНФОРМАЦІЯ_1 »).

15.06.2023 року в період часу 16:23 - 16:41 год., були проведені видаткові операції на загальну суму 16 225.31 грн., з платіжних карток ОСОБА_1 : 1) НОМЕР_3 на суму 2 556 грн. 2) НОМЕР_9 на суму 13 669.31 грн.

Зазначені операції проведені через термінал MONO011 (мерчант «Монобанк», процесинг «Універсал Банку») з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду) та з підтвердженням «3-D Secure». Оскільки мерчант «MONO011» належить не ПриватБанку, встановити дані отримувача неможливо.

15.06.2023-16.06.2023 р.р. після проведення вказаних операцій, клієнтка ОСОБА_1 тричі спілкувалась з операторами лінії «3700», яким розповіла, що 15.06.2023 року, шахрай, який телефонував з м.т. НОМЕР_2 , ввів її в оману і внаслідок цього вона повідомила останньому пін-код своєї платіжної картки та зміст смс-повідомлень, які надходили з Банку на її телефон. Тому можливо зробити висновок, що вказані операції стали можливими внаслідок розголошення клієнткою стороннім особам конфіденційної інформації, у результаті чого зловмисники отримали доступ, з нетипового пристрою в акаунт Приват24 ОСОБА_1 та інформації про номери і баланси платіжних карток.

Позивачка приховала від суду, що вона передала особисту конфіденційну інформацію третім особам, якими в подальшому і було знято кошти з її рахунку.

Чинним законодавством не надано повноважень Банку здійснювати повернення проведеного переказу/зняття позивачем, здійсненого з належною авторизацією/введенням пін-коду.

Докази того, що ці транзакції були здійснені з вини Банку, позивачем не надано.

Чотири операції по переказу коштів були проведено в проміжок часу з 15.06.2023 16:23:41 по 15.06.2023 16:41:02 , а здійснено дзвінок в Банк позивачкою та повідомлено про спірні транзакції 15.06.2023 17:39:58, після проведення транзакцій, тому і ризик збитків несе позивач. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити(а.с. 55-59).

Представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Бойко Ю.О. в судовому засіданні позов підтримав з вищевикладених підстав, просить позовні вимоги задовольнити. Також зазначив, що в прохальній частині позову допущена технічна описка в частині суми грошових коштів за кредитним договором від 16 год. 30 хв. 15.06.23, оскільки помилково вказана сума 159,68 грн., замість правильної - 195,68 грн.

Представник відповідача - адвокат Бистров С.А., який діє на підставі довіреності, у судовому засіданні позов не визнав з підстав, викладених у відзиві, просить у задоволенні позову відмовити.

Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає позов такими, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 17.08.2020 р. позивачкоюбуло підписано анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг у АТ КБ "ПРИВАТБАНК", в якій зазначено, що підписанням цієї Заяви позивачка приєднується до розділу "Загальні положення", підрозділів "Кредитні картки", "Поточні рахунки", "Використання картки", "Віддалені канали обслуговування", "Оплата частинами та Миттєва розтрочка", "Миттєва розстрочка. Кредит готівкою.", Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ "ПриватБанк", що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати (а.с. 96-103).

Згідно заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг від 17.08.2020 р. позивачка ОСОБА_1 погодився отримувати послуги АТ КБ «ПриватБанк», між нею та відповідачем укладено договір банківського рахунка. У заяві також передбачено надання кредиту безготівковим шляхом, а саме встановлення кредитної лінії та розміру кредитного ліміту, який не перевищує: 50 000 грн. для карт «Універсальна», 75 000 грн. для карт «Універсальна Gold».

На підставі заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг від 17.08.2020 р. відповідачем - АТ КБ "ПРИВАТБАНК" було видано позивачці ОСОБА_1 платіжні картки: 17.08.2020 р. - Картка "Універсальна" № НОМЕР_1 , 23.12.2021 р. - Картка "Для виплат" № НОМЕР_3 (а.с. 95, 39-40).

З платіжної картки № НОМЕР_1 були здійснені такі перекази (платежі):

15.06.2023 року о 16:30:01 в сумі 195.68 грн.;

15.06.2023 року о 16:30:22 в сумі 463.50 грн.;

15.06.2023 року о 16:30:41 в сумі 515.00 грн.;

15.06.2023 року о 16:30:59 в сумі 513.97 грн.;

15.06.2023 року о 16:31:23 в сумі 513.97 грн;

15.06.2023 року о 16:31:43 в сумі 516.03 грн.;

15.06.2023 року о 16:36:42 в сумі 978.50 грн.;

15.06.2023 року о 16:41:02 в сумі 9 972.66 грн.. (а.с.62).

Відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку №2059 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію 16.06.2023 відділенням поліції №11 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області було прийнято від позивачки заяву про те, що 15.06.2023 р. близько 16:15 зателефонував невідомий номер: НОМЕР_7 та представився співробітником Приватбанку. У ході телефонної розмови попрохав повідомити пін-код від своєї банківської картки, на що вона погодилась та повідомила його, потім телефонна розмова закінчилась. Потім протягом 40 хв. приходили коди для підтвердження та знову телефонував вищевказаний номер телефону, прохав продиктувати ці коди. Потім вона зайшла до мобільного застосунку Приват24 та помітила, що з її картки ( НОМЕР_3 ) списали грошові кошти та по кредитній картці ( НОМЕР_1 ) збільшено кредитний ліміт і списано грошові кошти (а.с. 30).

Згідно витягу зЄдиного реєстру досудових розслідувань 16.06.2023 р. за заявою ОСОБА_1 зареєстроване кримінальне провадження №0000113, та здійснюється досудове розслідування за фактом того, що 15.06.2023 р. невідома особа з використанням електронно-обчислювальної техніки шляхом телефонного дзвінка з № шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами з банківських карток № НОМЕР_3 , № НОМЕР_1 , АТ КБ "Приватбанк" у сумі 13 532 грн., належними ОСОБА_1 (а.с. 28).

У висновку службової перевірки за фактом списання коштів з рахунку клієнтки ОСОБА_1 (ІАС "Події" ІТ №20986), дата складання - 06.09.2023 ZAKL-2023/1-7716867 вказано, що зазначені операції проведені через термінал MONO011 (мерчант "Монобанк", процесинг "Універсал Банку") з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду) та з підтвердженням "3-D Secure". 15.06-16.06.2023 р. після проведення вказаних операцій клієнтка ОСОБА_1 тричі спілкувалась з операторами лінії 3700 (аудіозаписи ID 723-06-15 17:39:58; ID 723-06-16 09:02:31; ID 723-06-16 15:37:51), яким розповіла, що 15.06.2023 р. шахрай, який телефонував з м.т. НОМЕР_2 , ввів її в оману і внаслідок цього вона повідомила останньому пін-код своєї платіжної картки та зміст смс-повідомлень, які надходили з Банку на її телефон.

На підставі матеріалів перевірки, приймаючи до уваги відомості, які надала ОСОБА_1 під час спілкування з операторами лінії "3700", зроблено висновок про те, що вищевказані несанкціоновані операції стали можливими внаслідок розголошення клієнткою стороннім особам конфіденційної інформації, яка 15.06.2023 р. надходила на її фінансовий телефон у вигляді смс-повідомлень.

У результаті, зловмисники отримали доступ, з нетипового пристрою, в акаунт Приват24 ОСОБА_1 та інформації про номери і баланси платіжних карток, терміни їх дії та CVV-коди, що дало їм можливість здійснити несанкціоновані операції.

Факт шахрайства у відношенні ОСОБА_1 став можливим внаслідок порушення клієнткою Умов і правил надання банківських послуг:

"2.1.4.5.2. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї".

Збитки, спричинені клієнту, не підлягають відшкодуванню за рахунок Банку, враховуючи положення п.п. 1.1.10.10.1., 1.1.10.10.2., 1.1.10.10.3., 1.1.10.10.9. Умов і правил надання банківських послуг.

Згідно операційних правил міжнародних платіжних систем, платіж по картці, проведений через Інтернет за стандартом "3D-Secure", не може бути оскаржений власником картки, так як вважається однозначно ідентифікованим на правомірність і легітимність.

За результатами службової перевірки встановлено, що факт шахрайства у відношенні клієнтки ОСОБА_1 , внаслідок якого останній спричинені матеріальні збитки, знайшов об`єктивне підтвердження. Відповідальність за проведення шахрайських операцій несе клієнтка ОСОБА_1 (а.с. 63-65).

Судом досліджено, наданий представником відповідача, диск DVD+R із записами телефонних розмов позивачки з операторами АТ КБ "ПРИВАТБАНК" (а.с. 72). Представники сторін у судовому засіданні визнали та не заперечують те, що на вказаному диску дійсно міститься телефонна розмова позивачки з працівниками відповідача.

З відтворених у судовому засіданні аудіозаписів, які містяться на DVD+R диску, встановлено, що позивачка повідомила сторонній особі ПІН-код банківської карти та фінансовий номер телефону, після чого виявила списання з банківського рахунку грошових коштів.

Судом встановлено, що сторони перебувають у договірних відносинах, між ними 17.08.2020 р. укладено договір банківського рахунка.

Також судом встановлено, що позивачка розголосила дані ПІН картки та фінансовий номер телефону, внаслідок чого відбулось списання грошових коштів з банківського рахунку позивачки.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку(стаття 509 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (чинного на час укладення договору банківського рахунка) платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» від 30 червня 2021 року №1591-IX (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки. Держатель платіжного інструменту - фізична особа, яка на законних підставах використовує платіжний інструмент для ініціювання платіжної операції з відповідного рахунку для виконання платіжних операцій або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного платіжного інструменту.

Неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі . Неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно.

Згідно пункту 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний, зокрема, зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції.

Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 зі змінами /далі - Положення/ (в редакції, чинній на час укладення договору банківського рахунка) користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які ним не виконувалися.

Відповідно до пункту 9 Розділу VI Положення користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до пункту 140 Розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 №164 /далі - Положення/ (в редакції на час виникнення спірних правовідносин, т.б. 15.06.23), користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції /пункт 146 Положення/.

Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків /пункт 147 Положення/.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках /ч.1 ст.13 ЦПК України/ і кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень /ч.3 ст.12 ЦПК України/.

Предметом позову у даній справі є вимога позиваки до відповідача про визнання недійсними кредитних договорів від 15.06.2023 р. та стягнення з відповідача 704.22 грн. (сума списаних відповідачем обов`язкових платежів за кредитною карткою) в порядку застосування наслідків недійсності правочинів.

Позивачка, обґрунтовуючи позовні вимоги, як на правову підставу позову посилається на положення ст. 203, ч.1, ч.2 ст.215, ч.1 ст.1051 ЦК України, які регулюють правовідносини щодо недійсності правочину з підстав недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу (ст.203, ч.1,ч.2 ст.215 ЦК України), а також правовідносини щодо оспорювання договору позики з підстави, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором (ч.1 ст. 1051 ЦК України).

Позивачка посилається на те, що вісім операцій від 15 червня 20203 року, є кредитними договорами, які мають бути визнані недійсними на підставі вищевказаних положень ЦК України, оскільки вона волевиявлення на списання коштів не надавала та грошові кошти нею не були одержані від відповідача.

Позивачка просить визнати недійсними кредитні договори № б/н від 15.06.2023 року о 16:30 год. на суму 195.68 грн., о 16:30 год. на суму 463.50 грн., о 16:30 год. на суму 515.00 грн., о 16:30 год. на суму 513.97 грн., о 16:31 год. на суму 513.97 грн., о 16:31 год. на суму 516.03 грн., о 16:36 год. на суму 978.50 грн., о 16:41 год. на суму 9 972.66 грн.

Отже, позивачка вважає кожну здійснену операцію (транзакцію) по списанню грошових коштів з її картки кредитним договором.

Однак, суд не може погодитись з такими доводами позивачки з огляду на таке.

Як встановлено судом, що між сторонами укладено договір банківського рахунка, в межах якого було встановлено кредитний ліміт.

У даному випадку правовідносини сторін регулюються положеннями ст.ст. 1066, 1073 ЦК України, ЗУ «Про платіжні послуги» від 30 червня 2021 року № 1591-IX, Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів.

Способи захисту порушених прав власника (користувача) рахунку внаслідок неналежного переказу грошових коштів, вчинення платіжної операції, здійсненої без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, передбачені, зокрема, приписами ст.1073 ЦК України, п. 146 Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів.

Судом, встановлено, що з платіжної картки позивачки № НОМЕР_1 були здійснені 15.06.2023 р. платіжні операції, зокрема, за рахунок кредитного ліміту були списані грошові кошти з рахунку у загальній сумі 13 669.31 грн., а саме: о 16:30 год. - 195.68 грн.; о 16:30 год. - 463.50 грн., о 16:30 год. - 515.00 грн., о 16:30 год. - 513.97 грн., о 16:31 год. - 513.97 грн., о 16:31 год. 516.03 грн., о 16:36 год. - 978.50 грн., о 16:41 год. - 9 972.66 грн.

Також судом встановлено, що позивачка розголосила дані ПІН картки та фінансовий номер телефону, внаслідок чого відбулось списання грошових коштів з банківського рахунку позивачки.

Вищевказані транзакції по списанню 15.06.2023 р. грошових коштів з банківського рахунку позивачки не являються окремими кредитними договорами, як зазначає у позовній заяві позивачка, а являються платіжними операціями по списанню коштів з рахунку, що відповідає приписам ст. 1066 ЦК України, ст. 1 ЗУ «Про платіжні послуги».

Надання кредиту безготівковим шляхом та встановлення кредитної лінії передбачено договором банківського рахунка, укладеного між сторонами.

Згідно ч.1 чт. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Враховуючи, встановлені судом обставини, положення вищевказаного чинного законодавства, предмет та підстави позову, суд доходить висновку, що позовні вимоги та обраний позивачкою спосіб захисту порушеного права не ґрунтуються на законі, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-80, 81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У позові ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "ПРИВАТБАНК" про захист прав споживача, визнання недійсними кредитних договорів - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_8 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Акціонерне товариство Комерційний банк "ПРИВАТБАНК", місцезнаходження: м.Київ, вул. Грушевського, буд. 1-Д, .

Повний текст рішення складено 01 березня 2024 року.

Суддя Л.П. Бабічева