КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/4115/2024
У Х В А Л А

18 березня 2024 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,

встановив:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року частково задоволено позов у даній справі.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» за період з квітня 2017 р. по лютий 2023 р. заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 37 183 грн. 96 коп., заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку - 60 грн. 20 коп., заборгованість за абонентське обслуговування - 830 грн. 59 коп., інфляційні втрати - 15 588 грн. 68 коп., 3 % річних - 3 023 грн. 90 коп.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг за період з лютого 2023 р. по червень 2023 р. у розмірі 3 649 грн. 70 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням, 15 грудня 2023 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надіслали засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

29 грудня 2023 року витребувано з Дарницького районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №753/15407/23, які надійшли до суду апеляційної інстанції 30 січня 2024 року.

В апеляційній скарзі скаржники просять поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення засобами поштового зв`язку отримано не було. З повним текстом оскаржуваного рішення ознайомились 02 грудня 2023 року у додатку «Дія».

Вирішуючи питання щодо дотримання скаржниками строку на апеляційне оскарження рішення, апеляційним судом з матеріалів справи встановлено, що 09 листопада 2023 року в судовому засіданні було ухвалено рішення за участі представника позивача - Федіна Н.В. , відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та представника відповідачів ОСОБА_5 , однак при проголошенні судом рішення учасники справи були відсутні.

Копію оскаржуваного рішення надіслано учасникам справи засобами поштового зв`язку 09 листопада 2023 року ,про що свідчить супровідний лист (а.с. 77), однак доказів отримання відповідачами матеріали справи не містять.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року надіслано судом до реєстру для оприлюднення 01 грудня 2023 року, зареєстровано 02 грудня 2023 року, забезпечено надання загального доступу 05 грудня 2023 року.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе поновити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року, оскільки обставини, на які посилаються скаржники, не спростовуються матеріалами справи, а отже строк пропущено з поважних причин.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

З матеріалів апеляційної скарги вбачається, що скаржники просять зменшити розмір судового збору з відстрочкою сплати до ухвалення рішення апеляційним судом на підставі ч. 3 ст. 136 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» посилаючись на те, що відповідачі перебувають у складному матеріальному становищі, оскільки ОСОБА_1 є матір`ю малолітньої дитини, не працює, відсутній дохід понад два роки, про що свідчать відомості Державного реєстру про суми нарахованого доходу від 12.12.2023 року № 2651-23-15345. ОСОБА_2 є особою передпенсійного віку, 1959 року народження, за станом здоров`я не може працювати. Відповідно до відомостей з Державного реєстру про суми нарахованого доходу від 18.10.2023 року № 2651-23-12902 у 2023 році дохід відсутній та на обліку в органах пенсійного фонду не перебуває та пенсію не отримує. Відповідно до відомостей з Державного реєстру про суми нарахованого доходу від 14.12.2023 року № 2651-23-15421 у 2022 - 2023 роках дохід у ОСОБА_3 відсутній.

Крім того, скаржники посилаються на те, що за адресою реєстрації не проживають.

Проте, апеляційний суд вважає, що зазначені скаржниками обставини щодо неможливості сплатити судовий збір не є достатніми підставами для зменшення розміру судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В постанові Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження№ К/9901/14384/18 зазначено, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд вказав, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Апеляційна скарга не містить даних та на їх підтвердження доказів про реальний майновий стан та дохід скаржників, зокрема, скаржники не надали суду даних про наявність чи відсутність у них рухомого чи нерухомого майна, банківських рахунків, інших активів; суд не має даних про склад сім`ї, чи є на утриманні непрацездатні члени сім`ї, чи є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 непрацездатними особами, чи мають відкриті банківські рахунки, їх стан, або інших доказів, що підтверджують підстави зменшення розміру судового збору відповідно до закону.

Отже, у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду слід відмовити.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 1932,48 грн. х 150% = 2898,72 грн.

Тому, скаржники повинні сплатити судовий збір в розмірі 2898,72 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржникам - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення строку - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук