КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

[1]

18 березня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді Немировської О.В., перевіривши виконання вимог статті 356 ЦПК України по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій неправомірними, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2023 року,

встановив:

ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29 вересня 2023 року у відкритті провадження було відмовлено. Не погоджуючись з рішенням, позивач 11 грудня 2023 року подав апеляційну скаргу та просив поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію ухвали ним отримано не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Частиною 2 вказаної статті визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнанні неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ухвала була постановлена судом 29 вересня 2023 року, а апеляційну скаргу подано 11 грудня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження. При цьому зі змісту апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку вбачається, що заявник стверджує, що копію оскаржуваної ухвали не отримував, а про прийняте рішення випадково дізнався через мобільний застосунок «Дія». На підтвердження вказаних обставин скаржником доказів надано не було.

Крім того, в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного примірника ухвали, яка була направлена та доставлена позивачу 20 листопада 2023 року на його електронну адресу (а.с. 54).

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти сторін та інших учасників справи.

У постанові Верховного Суду від 28 червня 2023 року в справі № 757/48467/21 (провадження № 61-10924св22) зроблено висновок, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Разом із тим, якщо учасник справи надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то такий учасник справи бажає (принаймні не заперечує), щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, що, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

У постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107св22) також зазначено, що вказавши саме таку адресу електронної пошти, позивач проінформував суд у встановлений процесуальний спосіб адресу для електронного листування, чим поклав на себе ризики щодо її актуальності.

Схожі висновки викладені й у постановах Верховного Суду від 20 травня 2021 року у справі № 530/342/17 (провадження № 61-12944св19), від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107св22), від 04 липня 2023 року у справі № 302/1202/19 (провадження № 61-2502св23), від 26 квітня 2023 року у справі № 127/32270/21 (провадження № 61-12567св22).

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що адресою для листування позивач вказує: АДРЕСА_1 , тоді як поштове відправлення апеляційної скарги відбулось з м.Черкаси.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху для подання належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, підтвердженої доказами.

Керуючись ст.ст. 354, 357,185 ЦПК України, суд

ухвалив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2023 року залишити без руху.

Встановити апелянту десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначеного в мотивувальній частині ухвали.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя

№ справи: 757/43388/23-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/2498/2024

Головуючий у суді першої інстанції: Вовк С.В.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.