ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

04 березня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/19217/23

Провадження № 22-ц/4820/83/24

Хмельницький апеляційний суд

в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Костенка А.М. (суддя-доповідач), Гринчука Р.С., Спірідонової Т.В.,

вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 вересня 2023 року в складі судді Салоїд Н.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

в с т а н о в и в:

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 07 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 вересня 2023 року залишено без руху, надано строк до 10 днів з дня вручення копії ухвали для подачі клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та сплати судового збору.

В поданій апеляційній скарзі, ОСОБА_1 вказав, що він є внутрішньо переміщеною особою і місцем його реєстрації є: АДРЕСА_1 .

Копія ухвали суду тричі направлялася за адресою місця реєстрації ВПО ОСОБА_1 , 07 листопада 2023 року, 21 грудня 2023, 05 лютого 2024, однак поштові конверти поверталися без вручення адресату.

Поштове відправлення направлене апелянту 07 листопада 2023 року не вручене ОСОБА_1 і повернуто до суду 18 грудня 2023 року з відміткою «за закінченням терміну зберігання», поштове відправлення від 21 грудня 2023 року, повернуто до суду 30 січня 2024 року з відміткою «за закінченням терміну зберігання», поштове відправлення направлене апелянту 05 лютого 2024 року, також не вручене і повернуто суду 26 лютого 2024 року з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, апелянт ОСОБА_1 особисто не отримував копію ухвали суду.

В матеріалах справи є особистий номер телефону апелянта, відповідальний працівник суду телефонував за вказаним номером і повідомив про необхідність з`явитися до відділення поштового зв`язку для отримання листа з копією ухвали суду, ОСОБА_1 обіцяв отримати копію ухвали суду, усунути недоліки апеляційної скарги та сплатити судовий збір, але в подальшому так цього і не зробив.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270, у разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причин невручення.

Водночас суд зазначає, що за змістом статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №921/6/18).

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, яку суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав для вчинення відповідних процесуальних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її в апеляційній скарзі.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 18 грудня 2019 року у справі №2-4159/12 (753/12496/18), (провадження №61-4961св19), від 1 липня 2020 року у справі №216/5341/14-ц (провадження №61-25996св18), від 13 січня 2021 року у справі №199/7620/19 (провадження №61-12590св20).

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує апелянта самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляційне оскарження.

Факт неотримання апелянтом ухвали суду про залишення без руху апеляційної скарги, яка направлялась йому три рази за адресою, яка вказана ним же в апеляційній скарзі, з очевидністю вказує на недобросовісність апелянта і свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляційне оскарження, направленим на навмисне затягування розгляду справи, що призводить до порушення прав іншої сторони, оскільки рішення суду не набрало законної сили.

Таким чином, ухвала Хмельницького апеляційного суду про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 без руху, направлялась апелянту три рази, однак жодного разу не була отримана скаржником, в останнє йому не вручена та повернута до апеляційного суду 26 лютого 2024 року.

Отже, у встановлений судом строк апелянтом не усунуто вказаних недоліків, не подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та не сплачено судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд також констатує, що в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху судом апеляційної інстанції було роз`яснено, що протягом десяти днів з дня вручення відповідної ухвали апелянт має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та надати докази про сплату судового збору, також роз`яснено наслідки невиконання вимог зазначених в ухвалі суду.

Зокрема, роз`яснено, у випадку якщо заяву не буде подано в зазначений строк, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 ЦПК Кодексу.

За таких обставин, у відповідності до ч. 4 ст. 358 ЦПК України, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 вересня 2023 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Судді А.М. Костенко

Р.С. Гринчук

Т.В. Спірідонова