Справа № 194/1929/23
Номер провадження № 2-о/194/12/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.,

за участю секретаря судового засідання Аносової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в окремому провадженні цивільну справу за заявою представника заявника Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою в інтересах ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин. В обґрунтування заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік заявника ОСОБА_3 . Відповідно до Закону України « Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» заявник подала заяву до відділу перерахунків пенсій №1 управління пенсійного забезпечення, надання страхових виплат, соціальних послуг, житлових субсидій та пільг Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про перехід з пенсії за віком на пенсію у разі втрати годувальника, де їй було відмовлено в перерахунку пенсії. При опрацюванні звернення було встановлено, що написання імені померлого годувальника у свідоцтві про шлюб « ОСОБА_4 » містить розбіжності із написанням імені у інших документах, доданих нею до заяви, де ім`я померлого годувальника зазначене « ОСОБА_5 ». В свідоцтві про шлюб було допущено описку в імені її чоловіка. Просить встановити факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме що ОСОБА_3 є її чоловіком.

Заявник в судове засідання не з`явилася, але представник заявника надав суду письмову заяву, в якій просив розглядати справу без участі сторони заявника, заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській областів судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином.

Представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явилася, але надала суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу без її участі, проти задоволення заяви не заперечує, в прийнятті рішення довіряє суду.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про смерть.

В лікарському свідоцтві про смерть, в трудовій книжці, в довідці про присвоєння ідентифікаційного номеру, в постанові ВВД ФССНВУ в м. Тернівка, в посвідчені «Ветерана праці», в пенсійному посвідченні зазначено ім`я померлого та особи, якій видавалися перелічені документи - ОСОБА_3 .

В свідоцтві про шлюб зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , 1937 року народження, та ОСОБА_6 , 1937 року народження, зареєстрували шлюб.

З рішення відділу перерахунків пенсій №1 управління пенсійного забезпечення, надання страхових виплат, соціальних послуг, житлових субсидій та пільг Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про відмову в перерахуванні пенсії від 06 грудня 2023 року зазначено, що при опрацюванні звернення було встановлено, що написання імені померлого годувальника у свідоцтві про шлюб « ОСОБА_4 » містить розбіжності із написанням імені у інших документах, доданих нею до заяви, де ім`я померлого годувальника зазначене « ОСОБА_5 », підстави для перерахування пенсії відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Стаття 46 Конституції України визначає, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Згідно п.7 ч. 1 ст. 3 КАС України суб`єкт владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно до Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого Указом Президента України від 6 квітня 2011 року N 384/2011, Пенсійний фонд України є юридичною особою, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки, рахунки в органах Державної казначейської служби України та уповноважених банках. Пенсійний фонд України здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

В постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2023 року у справі № 214/1309/21 (провадження № 61-3264сво22) вказано, що: «до адміністративної юрисдикції відносяться справи, які виникають зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень здійснює владні управлінські функції в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин. Спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єкт спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій. Визначальними ознаками приватноправових відносин є юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень. При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити зі змісту права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду в постановах: від 13 березня 2019 року у справі № 202/30/17 (провадження № 14-643цс18), від 19 червня 2019 року у справі № 826/5806/17 (провадження № 11-290апп19), від 23 листопада 2021 року у справі № 175/1571/15 (провадження № 14-51цс21).

В даному випадку підставою звернення ОСОБА_1 до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин є в подальшому її перехід з пенсії за віком на пенсію у зв`язку з втратою годувальника. Тобто, вимога заявника в даній справі пов`язана з доведенням наявності у неї підстав для призначення пенсії у зв`язку з втратою годувальника і не пов`язана з будь-якими цивільними правами та обов`язками, їх виникненням, існування та припиненням. Крім того, така заява подана саме у зв`язку з рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про відмову у переході з одного виду пенсії на інший (на пенсію у зв`язку з втратою годувальника). Тобто, метою звернення до суду з такою заявою є підтвердження за заявником певного соціального-правового статусу для отримання від держави відповідної пенсії, що свідчить про те, що така справа не підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Так, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в постанові від 23 січня 2023 року у справі № 214/1309/21 зазначила, що приватно-правовий інструментарій (зокрема, ініціювання справи про встановлення факту) не повинен використовуватися учасниками для оцінки обставин, які становлять предмет доказування у адміністративному провадженні, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, отриманого у такому провадженні, належним та допустимим. Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в постанові від 23 травня 2022 року у справі № 539/4118/19 (провадження № 61-10777сво20) зробила схожий за змістом висновок та зазначила, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення, щодо якого виник публічно-правовий спір, не може бути предметом розгляду у порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, доходжу до висновку, що встановити факт родинних відносин, який необхідний заявнику для отримання пенсії у зв`язку з втратою годувальника можливо винятково під час розгляду справи в суді адміністративної юрисдикції. В адміністративній справі встановлення такого факту не є самостійною метою, а є передумовою задоволення адміністративного позову.

Аналогічних висновків також дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 22 лютого 2023 року у справі № 696/879/21.

Щодо розмежування умов залишення без розгляду заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, а також закриття провадження у справі в порядку окремого провадження,суд зазначає наступне.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Верховний Суд в аналізі застосування частини шостої статті 294 ЦПК України виходить з того, що залишити без розгляду заяву, подану в порядку окремого провадження, у зв`язку із встановленням існування спору про право можливо виключно у тому разі, якщо виявлений спір можливо вирішити саме в порядку цивільного судочинства.

Якщо ж такий спір вирішити в порядку цивільного судочинства неможливо, суд повинен закрити провадження у справі (або відмовити у відкритті провадження на стадії прийняття поданої заяви) із зазначенням правильного для вирішення такого правового питання виду судочинства.

Враховуючи те, що вимоги ОСОБА_1 підлягають розгляду у порядку адміністративного судочинства, відсутні підстави для застосування згаданих висновків.

З урахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне провадження у справі за заявою представника заявника Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту родинних відносин, закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 255 ч.1 п.1, 256, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі за заявою представника заявника Мерцалова Максима Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, про встановлення факту родинних відносин, - закрити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернутися з відповідним позовом до суду адміністративної юрисдикції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 березня 2024 року.

Головуючий суддя: В.О. Корягін