провадження № 22-ц/824/5619/2024
головуючий у суді І інстанції Чирка С.С.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Савченко К.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про витребування майна з чужого незаконного володіння залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що позивач в судове засідання не з`явився двічі, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надав, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду із апеляційною скаргою, і якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що з протоколу судового засідання від 21 червня 2023 року вбачається, що представник відповідача не був присутній на засіданні, а відповідно не міг оголосити клопотання про залишення позову без розгляду. В матеріалах справи, відсутнє письмове клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Зазначає, що представник позивача належним чином повідомив суд про причини своєї неявки 17 травня 2023 року та 21 червня 2023 року та подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з участю представника позивача як адвоката у невідкладних слідчих діях (а.с.20.69 том2). Тобто, представник позивача вчинив дії, які виключали можливість застосування судом пункту 3 частини 1 статті 257 ЦГІК України, а суд неналежно дослідив ці обставини, та прийняв незаконне і необґрунтоване рішення.

26 лютого 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від відповідача ОСОБА_2 , в якому він просить апеляційну скаргу задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції скасувати на направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказує, що суд першої інстанції помилково не прийняв до уваги клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та поспішно залишив без розгляду позовну заяву.

Зазначає, що суд першої інстанції помилково вважав, що представником відповідача було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки таке клопотання не заявлялось.

У судовому засіданні представник третьої особи ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» - адвокат Ковалевський Є.В. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, шляхом направлення судової повістки на поштову та електронну адресу, яка міститься в матеріалах справи ( а.с.118-122, Т.2), причини неявки не повідомили, а тому керуючись положеннями ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що позивач в судові засідання 17 травня 2023 року та 21 червня 2023 року не з`явився двічі, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надав, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Апеляційний суд погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що у грудні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про витребування майна з чужого незаконного володіння (а.с.1-34, т.1).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 березня 2021 року було відкрито провадження у даній справі за позовом ОСОБА_1 та призначено підготовче судове засідання (а.с.35, т.1).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 березня 2023 року було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи до судового розгляду по суті на 08 год. 30 хв. 20 квітня 2023 року (а.с.18, т. 2).

Із матеріалів справи вбачається, що 19 квітня 2023 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Ярошенко Р.В. подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, у зв`язку із необхідністю участі в невідкладних слідчих діях (а.с.20, т.2).

Відповідно до протоколу судового засідання від 20 квітня 2023 року розгляд справи було відкладено на 17 травня 2023 року (а.с.22-24, т. 2).

Матеріалами справи встановлено, що позивач був повідомлений про розгляд справи призначений на 17 травня 2023 року належним чином, про що свідчать довідка про доставку електронного листа, а саме документа в електронному виді «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» від 20 квітня 2023 року по справі № 359/10100/20 представнику позивача на його електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , документ було доставлено до електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_2 о 10 год. 02 хв. 06 сек., довідка про доставку SMS, а саме «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» № 359/10100/20 від 20.04.2023 року, що було доставлено представнику позивача ОСОБА_3 на його номер телефону: НОМЕР_1 , яку було доставлено 20 квітня 2023 року о 10 год. 02 хв. 34 сек., довідка про доставку SMS, а саме «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» № 359/10100/20 від 20 квітня 2023 року позивачу, яку було доставлено 20 квітня 2023 року о 10 год.07 хв. 19 сек. ОСОБА_1 на її номер телефону НОМЕР_1 (а.с.29-31, т. 2).

17 травня 2023 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Ярошенко Р.В. повторно подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, у зв`язку із необхідністю участі в невідкладних слідчих діях (а.с.50, т.2).

Відповідно до протоколу судового засідання від 17 травня 2023 року розгляд справи було відкладено на 21 червня 2023 року (а.с.56, т. 2).

Матеріалами справи встановлено, що позивач був повідомлений про розгляд справи призначений на 21 червня 2023 року належним чином, про що свідчать довідка про доставку електронного листа, а саме документа в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» від 17 травня 2023 року по справі № 359/10100/20 представнику позивача на його електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку було доставлено до електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_3 о 19 год. 15 хв. 59 сек., довідка про доставку SMS, а саме «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» № 359/10100/20 від 17 травня 2023 року представнику позивача ОСОБА_3 на його номер телефону: НОМЕР_1 , яку було доставлено 17 травня 2023 рок о 19 год.26 хв.28 сек., довідка про доставку SMS, а саме «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» № 359/10100/20 від 17 травня 2023 року позивачу, яку було доставлено 17 травня 2023 року о 19 год.30 хв. 43 сек. ОСОБА_1 на її номер телефону НОМЕР_1 ( а.с. 60-62, т. 2).

20 червня 2023 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Ярошенко Р.В. в третє подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, у зв`язку із необхідністю участі в невідкладних слідчих діях (а.с.69, т.2).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про витребування майна з чужого незаконного володіння залишено без розгляду.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції відповідає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч.3 ст.13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Згідно із частинами першої та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

За змістом частини першої, другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21.

Отже, залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Відповідно до положень ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду при неповідомленні причин неявки. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд має право залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, забезпечити участь у розгляді справи його представника. Заява про розгляд справи за відсутності позивача може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами процесуального закону суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також вказані норми законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідна правова позиція викладена у постанові від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17, в якій погоджуючись із судовими рішеннями про залишення позову без розгляду, Верховний Суд зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Наслідки у вигляді залишення позову без розгляду настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц).

Так, дослідивши матеріали справи апеляційним судом було встановлено, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з підстав повторної неявки позивача в судове засідання, яке було призначено на 21 червня 2023 року.

Встановивши, що будучи належним чином повідомленим про розгляд справи позивач у судові засідання 17 травня 2023 року та 21 червня 2023 року, тобто двічі поспіль не з`явилися, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки неявка позивача чи його представника у судове засідання, призначене на 21 червня 2023 року, є повторною, а заяв про розгляд справи за відсутності позивача та його представника до суду, на час ухвалення відповідного процесуального рішення, не надходило.

Відтак суд був позбавлений законних підстав здійснити розгляд справи за відсутності позивача без подачі ним заяви про розгляд справи без його участі. Зокрема без участі представника позивача за відсутності відповідної заяви.

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що залишаючи позов без розгляду поважність причин неявки в судове засідання пов`язується лише з першою неявкою, а при повторній неявці позов залишається без розгляду незалежно від причин такої неявки, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17.

Правове значення при залишенні позову без розгляду має лише належне повідомлення позивача чи його представника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Так, згідно ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Будучи належно повідомленим та не з`явившись двічі поспіль в судове засідання, позивач очевидно та поза всяким розумним сумнівом діяв на власний розсуд та за своєї розсудливості і обачливості мав передбачати наслідки таких процесуальних дій.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що представник позивача подаючи до суду тричі поспіль клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, у зв`язку із необхідністю участі в невідкладних слідчих діях не надав суду належних доказів. Також, матеріали справи не містять доказів неможливості прибуття в судове засідання самого позивача ОСОБА_1 .

Колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги щодо помилкового зазначення судом, що клопотання про залишення позову без розгляду було подано відповідачем.

Разом із тим, в матеріалах справи наявне клопотання третьої особи ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» від 17 травня 2023 року та від 20 червня 2023 року про залишення позову без розгляду (а.с.51-55, 63-67, т.2), а тому помилковість суду першої інстанції із зазначенням особи, яка подала клопотання про залишення позову без розгляду не може бути підставою для скасування правильної ухвали.

Таким чином, доводів, які б спростували законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, апеляційна скарга не містить.

За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку, що ухвала суду першої інстанції відповідає обставинам справи, постановлена з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідно до положень статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба