Справа №:755/4696/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" березня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Локотковій І.С.

з участю сторін:

позивача ОСОБА_1 ,

представника третьої особи Козир С.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Чижика Андрія Павловича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Чижика Андрія Павловича про визнання права власності на нерухоме майно посилаючись на те, що 30.11.2018 року на веб-сайті ДП «Сетам» опубліковано лот № 318783 про проведення 20.12.2018 року аукціону з продажу квартира АДРЕСА_1 за оціночною вартістю 581 200 грн., проте торги не відбулися з причини відсутності допущених учасників торгів, про ще організатор склав та оприлюднив протокол № 376972 проведення електронних торгів. 22.12.2018 року на веб-сайті ДП «Сетам» опубліковано лот № 323248 про проведення 11.01.2019 року аукціону з продажу квартира АДРЕСА_1 за зниженою оціночною вартістю 494 020 грн., проте торги не відбулися. 14.01.2019 року на веб-сайті ДП «Сетам» опубліковано лот № 327307 про проведення 04.02.2019 року аукціону з продажу квартира АДРЕСА_1 за зниженою оціночною вартістю 406 840 грн. Позивач подав заявку на участь в електронних торгах за лотом № 327307 та 01.02.2019 року сплатив 5% гарантійного внеску. В день проведення аукціону, 04.02.2019 року найвищу цінову пропозицію 500 000 грн. запропонував учасник 6, а тому спочатку він і був визначений ДП «Сетам» як переможець торгів, про що було складено протокол № 366405 проведення електронних торгів, за яким учасник зобов`язаний був внести суми на рахунки ДП «Сетам» та приватного виконавця Чижик А.П. проте у встановлений строку часник 6 остаточні суми на рахунки ДП «Сетам» та приватного виконавця Чижик А.П. не вніс, чим порушив процедуру розрахунків за придбане на електронних торгах спірне житло, а тому 27.02.2019 року ДП «Сетам» склав чинний протокол № 390120 проведення електронних торгів, яким визнав торги таким, що відбулися, а позивача дійсним переможцем торгів за купівлі спірного житла за ціною 488 208 грн. у зв`язку з не внесенням попередньо визначеним переможцем грошових сум. За протоколи № 390120 від 27.02.2019 року ДП «Сетам» встановив позивачу строк до 14.03.2019 року для сплати визначених протоколом сум на рахунки ДМ «Сетам» та приватного виконавця Чижик А.П., а тому 12.03.2019 року позивач повністю вніс всі визначені протоколом суми. 18.03.2019 року ДП «Сетам» на веб-сайті оприлюднено постанову виконавця про закінчення виконавчого провадження ВП НОМЕР_3, що датована заднім числом - 12.03.2019 року, а стан аукціону «торги відбулися» неправомірно та безпідставно змінено на «торги припинено», але такі дії ДП «Сетам» та приватного виконавця є неправомірними, чим порушують права позивача. Неправомірність дій ДП «Сетам» полягає в тому, що після закінчення торгів в день 04.02.2019 року стан аукціону «торги відбулися» неможливо змінювати на стан «торги припинені». З 27.02.2019 року, з моменту коли позивача було оголошено переможцем електронних торгів, договір купівлі-продажу спірного майна вважається укладеним.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22.03.2019 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.03.2019 року забезпечено позов шляхом накладення арешту на спірне майно.

08.04.2019 року приватний виконавець Чижик А.П. надіслав до суду копію виконавчого провадження, яке долучено до матеріалів справи.

22.04.2019 року від ДП «Сетам» надійшов відзив на позовну заяву, який долучений до матеріалів справи з якого вбачається, що відповідач позов не визнає з огляду на наступне. 04.02.2019 року відбулися електронні торги з реалізації арештованого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 . Згідно протоколу проведення електронних торгів № 390120 у зв`язку з несплатою коштів попередньо визначеним переможцем наступним переможцем було визнано учасника № 16 - ОСОБА_1 , продавцем арештованого майна є приватний виконавець Чижик А.П., яким в свою чергу дане майно було арештовано та виставлено на реалізацію в межах виконавчого провадження № НОМЕР_3 відкритого на підставі заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва по справі № 756/4844/17 про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості. Остання є власницею арештованого майна. Виконавче провадження № НОМЕР_3 відкрите на підставі заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва по справі № 756/4844/17, разом з тим ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 06.03.2019 року заочне рішення скасоване. Таким чином, з моменту винесення ухвали про скасування заочного рішення суду відсутні підстави для примусової реалізації квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 . Окрім цього, в разі надходження від виконавця постанови про закінчення виконавчого провадження, постанови, в якій зазначено про зняття арешту з майна або постанови про повернення виконавчого документа стягувану організатор торгів зобов`язаний негайно припинити електронні торги та зняти майно з реалізації. На адресу ДП «Сетам» 18.03.2019 року надійшла постанова про закінчення виконавчого провадження № НОМЕР_3 від приватного виконавця, а отже організатор торгів були законні підстави для припинення реалізації арештованого майна. Відповідно до п.18 розділу VI Порядку реалізації арештованого майна акт про проведені торги за фіксованою ціною є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала майно, та затверджується приватним виконавцем. Вказаний акт видає приватний виконавець, однак за наявності закінченого виконавчого провадження відсутні правові підстави для видачі такого акту. ДП «Сетам» повернуло сплачений ОСОБА_3 гарантійний внесок.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10.06.2019 року, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, залучено до участі в справі третю особа ОСОБА_2

10.06.2019 року до матеріалів справи було долучено відзив на позову заяву від ОСОБА_2 , з якого вбачається, що третя особа просить суд відмовити в задоволенні позову.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10.06.2019 року зупинено провадження у справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14.06.2019 року забезпечено позов шляхом зупинення продажу арештованого майна та оформлення права власності.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва 28.09.2020 року відмовлено в поновленні провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва 17.12.2020 року поновлено провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва 11.03.2021 року закрито підготовче провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва 28.07.2022 року позов залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 28.09.2023 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 28.07.2022 року про залишення позову без розгляду скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судовому засіданні позивач позов підтримав з підстав викладених в позові та просить суд визнати право власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , відповідно до протоколу від 27.02.2019 року № 390120 проведення 04.02.2019 року електронних торгів.

Відповідач ДП «Сетам» в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач приватний виконавець Чижик А.П. в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник 3-ої особи в судовому засіданні просить суд відмовити в задоволенні позову.

Суд, вислухавши пояснення позивача, представника третьої особи, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижика А.П. перебувало виконавче провадження № НОМЕР_3 від 29.05.2018 з примусового виконання виконавчого листа № 756/4844/17, виданого 28.11.2017 Оболонським районним судом м. Києва про стягнення солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_2 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість в сумі 35 341,32 доларів США.

Протягом грудня 2018 року ОСОБА_2 неодноразово зверталася до приватного виконавця із заявами про зупинення виконавчих дій в межах вказаного виконавчого провадження, що підтверджується копіями заяв від 01.12.2018 року, 19.12.2018 року.

Дії приватного виконавця оскаржувалися ОСОБА_2 в судовому порядку. Так, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30.01.2020 року дії приватного виконавця Чижик А.П. при здійсненні повноважень у виконавчому провадженні ВП НОМЕР_3 щодо порушення вимог ст. 38, ч.2 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» на заяви ОСОБА_2 визнані протиправними. З тексту ухвалу суду вбачається, що відмовляючи в зупиненні виконавчого провадження приватний виконавець порушив вимоги ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження».

23 листопада 2018 року ухвалою Київського апеляційного суду відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 , яка подана його представником ОСОБА_5 , на заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14.09.2017 р. у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

У листі ДП «СЕТАМ» від 09 січня 2019 року № 93/19744.12.18/13 зазначається, що надіслана представником ОСОБА_2 - ОСОБА_6 копія ухвали Київського апеляційного суду від 23.11.2018 у справі № 756/4844/17 не є рішенням суду щодо зупинення реалізації арештованого майна в розумінні Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України.

З протоколу № 376972 про проведення електронних торгів, сформованого 20.12.2018 р. 11:00:24, вбачається, що торги щодо лота реєстраційний номер: 318783, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , стартова ціна: 494 020,00 грн., не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

З протоколу № 381689 про проведення електронних торгів, сформованого 11.01.2019 р. 11:00:24, вбачається, що торги щодо лота реєстраційний номер: 323248, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , стартова ціна: 581 200,00 грн., не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

З протоколу № 386405 про проведення електронних торгів, сформованого 04.02.2019 р. 22:01:31, вбачається, що торги щодо лота реєстраційний номер: 327307, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , відбулися, переможець торгів: учасник 6, стартова ціна: 406 840,00 грн., ціна продажу: 500 000,00 грн; сума сплаченого гарантійного внеску: 20 342,00 грн; підстава визначення переможця: особлива ставка; розмір додаткової винагороди, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів: 4 658,00 грн; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця: 475 000,00 грн; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 18.02.2019.

З протоколу № 390120 про проведення електронних торгів, сформованого 27.02.2019 р. 12:36:45, вбачається, що торги щодо лота реєстраційний номер: 327307, яким є двокімнатна квартира АДРЕСА_2 , відбулися, переможець торгів: учасник 16: ОСОБА_1 , ІПН: НОМЕР_1 , стартова ціна: 406 840,00 грн, ціна продажу: 488 208,00 грн; сума сплаченого гарантійного внеску: 20 342,00 грн; підстава визначення переможця: невнесення суми за придбане майно попередньо визначений переможцем; розмір додаткової винагороди, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів: 4 068,40 грн, в т.ч. ПДВ 20%; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця: 463 797,60 грн; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 14.03.2019.

Відповідно до платіжного доручення № (№ 01 від 12.03.2019 р. платником перераховано 463 797,60 Чижику А.П. , призначення платежу: кошти за придбання на СЕТАМ прот. № 390120 від 27.02.2019, лот № 327307, ЄДРВП № НОМЕР_3, переможець: ОСОБА_1 .

Відповідно до платіжного доручення № (№ 01 від 12.03.2019 р. платником перераховано 4 068,40 ДП «СЕТАМ», призначення платежу: додаткова винагорода організатора, в т.ч. ПДВ 20%, платник: ОСОБА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 06.03.2019 р. заочне рішення від 14.09.2017 у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості скасовано, призначено справу в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання.

10.03.2019 р. представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 звернувся до приватного виконавця Чижика А.П. із заявою про закінчення виконавчого провадження ВП № НОМЕР_3.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижика А.П. від 12.03.2019 р. закінчено виконавче провадження № НОМЕР_3 з примусового виконання виконавчого листа № 756/4844/17, виданого Оболонським районним судом м. Києва 28.11.2017, про стягнення солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_2 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 35 341,32 доларів США та судовий збір 14 376,29 грн, оскільки ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 06.03.2019 у справі № 756/4844/17 заочне рішення від 14.09.2017 за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» про стягнення заборгованості - скасовано.

Вказана постанова про закінчення виконавчого провадження супровідним листом приватного виконавця від 12.03.2019 р. направлена для відома та виконання, в тому числі боржнику та ДП «СЕТАМ» - для зняття з торгів лот № 327307.

Звертаючись до суду із позовом позивач зазначає, що неправомірність дій ДП «Сетам» полягає в тому, що після закінчення торгів в день 04.02.2019 року стан аукціону «торги відбулися» неможливо змінювати на стан «торги припинено». Приватний виконавець зобов`язаний був видати акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч.1 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Отже, примусова реалізація майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин, урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», Цивільним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч. 1 ст. 656 Цивільного кодексу України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

Частинами 4, 5 цієї статті визначено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом.

Статтею 657 Цивільного кодексу України передбачено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

У ст. 658 Цивільного кодексу України встановлено, що право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу.

У постанові Верховного суду від 24.01.2018 р. у справі № 910/8052/17, викладено наступний висновок. Ст. 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Згідно з п. 4 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 8 розділу Х Порядку).

Таким чином, правочин придбання майна на електронних торгах є укладеним лише з моменту підписання акту про проведення електронних торгів, який складається на підставі підписаного протоколу після сплати переможцем торгів суми за лот та додаткової винагороди за лот.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, саме складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Судом встановлено, що за наслідками проведення електронних торгів за лотом 327307, в тому числі протоколи проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» від 04.02.2019 № 386405 та від 27.02.2019 № 390120, акт про проведені торги не складався. Також, нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги не видавалось свідоцтво про придбання нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , яка належить боржнику ОСОБА_2 , з прилюдних торгів.

Електронні торги арештованого майна є процесом, який складається з декількох стадій, таких як: передача майна на реалізацію, підготовка до проведення електронних торгів, реєстрація учасників електронних торгів, проведення електронних торгів, оформлення результатів електронних торгів.

За нормою п. 5 розділу ХІ Порядку у разі надходження від виконавця постанови про закінчення виконавчого провадження, постанови, в якій зазначено про зняття арешту з майна, або постанови про повернення виконавчого документа стягувачу Організатор зобов`язаний негайно припинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та зняти майно з реалізації.

Таким чином, після надходження на адресу відповідача постанови приватного виконавця від 12.03.2019 р. про закінчення виконавчого провадження № НОМЕР_3, відповідачем, ДП «СЕТАМ», було припинено електронні торги з реалізації лоту 327307 на стадії оформлення результатів електронних торгів.

Судом достовірно встановлено, що внаслідок неправомірних дій приватного виконавця Чижик А.П., які виразилися у безпідставній відмові у зупиненні виконавчого провадження, фактично неправомірно відбулася реалізація арештованого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 , проте сам процес реалізації арештованого майна не було завершено.

Помилковою є думка позивача, що з моменту коли позивача було оголошено переможцем електронних торгів, договір купівлі-продажу спірного майна вважається укладеним, оскільки в разі набуття у власність майна з електронних торгів, документом, що підтверджує право власності є акт про проведені електронні торги, який приватним виконавцем не складався, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до п. 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна акт про проведений електронний аукціон є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

З викладеного чітко вбачається, що електронні торги у зв`язку з їх припиненням, не завершені, а отже перехід права власності на квартиру АДРЕСА_1 до ОСОБА_1 не відбувся, а тому підстав для визнання права власності за спірну квартиру не має.

Одночасно із цим слід зазначити, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 23.07.2020 року у справі №755/2226/19 відмовлено в визнанні електронних торгів з продажу квартири АДРЕСА_1 недійсним відмовлено. З рішення суду вбачається, що підставою для відмови в задоволенні позову ОСОБА_2 є той факт, що електронні торги, які є припиненими, не підлягають визнання недійсними, оскільки за результатами проведення оскаржуваних торгів акт про реалізацію майна не складався, а в розрізі спірних правовідносин правочин є укладеним лише з моменту підписання акту про проведення електронних торгів, який складається на підставі підписаного протоколу після сплати переможцем торгів суми за лот та додаткової винагороди за лот.

Дане рішення суду було предметом перегляду судом апеляційної інстанції. Постановою Київського апеляційного суду від 20.11.2020 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 23.07.2020 року залишено без змін.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частинами 1,2 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

За правилом ч.ч.1,3 ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17).

За загальним правилом, встановленим у статтях 89, 264 ЦПК України обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає.

За правилами ст. 141 ЦПК України в разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладені на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 328, 655-658 ЦК України, Законом України «Про виконавче провадження», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016, ст. 3, 4, 10, 12, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

В позові ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Чижика Андрія Павловича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 19.03.2024 року.

Дані сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Державне підприємство «Сетам», 0, адреса місцезнаходження: місто Київ, вулиця Стрілецька, 4-6;

Відповідач: приватний виконавець Чижик Андрій Петрович, РНОКПП невідомий, адреса місцезнаходження: місто Київ, провулок Мар`яненко ,7;

Третя особа: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 .

Суддя Н.О.Яровенко