Єдиний унікальний номер: 357/333/22
Провадження № 2-п/379/4/24
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

19 березня 2024 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі

головуючої судді - МУЗИЧЕНКО О. О.,

за участю:

секретаря судового засідання - БАКАЛ O. A.,

представника відповідача - БЛІЗНЄЦОВА Є. А. /в режимі відеоконференції/,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін справу за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС»» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, в порядку регресу (суброгації),

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Таращанського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС»» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, в порядку регресу (суброгації).

08.02.2024 суд постановив ухвалу, якою задовольнив заяву відповідача ОСОБА_1 і скасував заочне рішення від 07.06.2022 в цій справі, призначив судове засідання на 27.02.2024 (а.с.133-136).

Того ж дня - 08.02.2024 копія цієї ухвали була доставлена до електронного кабінету позивача в підсистемі «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставку електронного документу (а.с.140).

14.02.2024 представник відповідача подав до суду відзив на позову заяву з підтвердженням направлення його копії позивачу (а.с.153-160).

У судове засідання 27.02.2024 представник позивача ПрАТ «СГ «ТАС»» не з`явився, будучи належно повідомленими про день, час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до ЕК підсистеми «Електронний суд» (а.с.145). В матеріалах справи /до скасування заочного рішення/ міститься заява представниці позивача Миц І.В. /строк дії довіреності до 31.12.2022/ від 03.05.2022 з проханням розглянути цю справу без участі представника ПрАТ «СГ «ТАС»» (а.с.54). Інших заяв на адресу суду від позивача не надходило. Причини неявки його представника в судове засідання 27.02.2024 позивач суду не повідомив.

27.02.2024 суд постановив ухвалу, якою визнав обов`язковою явку в судове засідання представника позивача ПрАТ «СГ «ТАС»», залучив до участі в цій справі ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, зобов`язав позивача направити ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» копію позовної заяви з додатками, а відповідача копію відзиву з додатками - не пізніше двох днів з дня отримання копії цієї ухвали з наданням суду підтвердження такого направлення, відклав розгляд справи на 12 березня 2024 року (а.с.185-187).

Вказана ухвала суду була отримана позивачем 28.02.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до ЕК підсистеми «Електронний суд» (а.с.190).

У судове засідання 12.03.2024 представник позивача ПрАТ «СГ «ТАС»» повторно не з`явився, будучи належно повідомленими про день, час і місце розгляду справи, що вбачається із довідки про доставку електронного документу до ЕК підсистеми «Електронний суд» (а.с.191). Причини неявки представника позивач суду не повідомив. Підтвердження про направлення третій особі ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» копії позовної заяви з додатками суду не надав.

12.03.2024 суд постановив ухвалу, якою повторно визнав обов`язковою явку представника позивача ПрАТ «СГ «ТАС»» в судове засідання, та вдруге зобов`язав позивача направити ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» копію позовної заяви з додатками і надати суду докази на підтвердження такого направлення, у зв`язку з чим відклав судове засідання на 19 березня 2024 року (а.с.203-205).

Того ж дня - 12.03.2024 копія цієї ухвали була доставлена до електронного кабінету позивача ПрАТ «СГ «ТАС»» у підсистемі «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставку електронного документу (а.с.207).

У чергове третє судове засідання 19.03.2024 представник позивача ПрАТ «СГ «ТАС»» не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належно і завчасно: судова повістка про виклик позивача в судове засідання доставлена до його електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» 12.03.2024 (а.с.208). Заяви про розгляд справи без участі представника - позивач не подавав. Ухвалу суду від 12.03.2024 про направлення копії позовної заяви з додатками третій особі ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» не виконав, підтверджень виконання цього обов`язку суду не надав.

В судовому засіданні представник відповідача Блізнєцов Є.А. зазначив, що представник позивача не з`являвся у жодне із трьох судових засідань, його явка в судові засідання 12.03.2024 та 19.03.2024 була визнана судом обов`язковою, підтверджень направлення позову з додатками третій особі на виконання ухвал суду від 27.02.2024 та 12.03.2024 позивач не надав, а тому, на його думку, подальший розгляд справи неможливий. У зв`язку з цим, на підставі статті 257 ЦПК України просив застосувати наслідки неявки позивача в судові засідання та залишити цей позов без розгляду.

Представник третьої особи ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.189, 195, 210, 211). Причини неявки представника суду невідомі. Заяви щодо розгляду даної справи без участі їхнього представника або будь-яких клопотань на адресу від третьої особи суду не надходило.

Неявка належним чином повідомленого учасника справи у даному випадку не перешкоджає проведенню судового засідання відповідно до положень ст. 223 ЦПК України.

Суд, вислухавши думку представника відповідача, вивчивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.

Однією із основних засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст. 2 ЦПК України).

За вимогою ч.1 ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи в порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Згідно з положенням ч. 4 ст. 14 ЦПК України Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За положеннями ч. 5 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (ч.7 ст. 14 ЦПК України).

З матеріалів цієї справи установлено, що всі процесуальні документи (ухвали суду від 08.02.2024, 27.02.2024 і 12.03.2024) (а.с.140, 190, 207) та судові повістки про виклик у судові засідання, які було призначено на 27.02.2024, 12.03.2024 і 19.03.2024, направлялись судом позивачу ПрАТ «СГ «ТАС»» у його електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі і були своєчасно доставлені позивачу (а.с.145, 191, 208).

Отже, позивач був належно і завчасно повідомлений судом про кожне судове засідання в цій справі.

Проте, позивач не направив свого представника в жодне із трьох призначених судових засідань, будучи належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Заяви про розгляд справи без участі представника позивача (після скасування заочного рішення) до суду не подавали. Про причини неявки представника позивача в судові засідання суд не повідомляли.

Ухвали суду від 27.02.2024 та 12.03.2024 про обов`язкову участь представника позивача в судовому засіданні та про обов`язок направити третій особі ПрАТ «СК «ПРОВІДНА»» копію позовної заяви з додатками із наданням суду відповідного підтвердження - позивачем не виконані, про причини їх невиконання суд не повідомлено.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За частиною 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому, судом враховуються відповідні положення законодавства, зокрема, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, за яким суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Тобто, нормою закону не передбачено врахування поважності причин повторної неявки позивача. Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами. Положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням ст. 223 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними, при повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 121 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 р. При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. У зв`язку з наведеним, положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Суд з матеріалів справи установив, що позивач ПрАТ «СГ «ТАС»» був належно повідомлений і достеменно знав про день, час і місце проведення всіх судових засідань, однак, три рази поспіль не з`явився до суду, ухвал суду про обов`язкову участь представника в судовому засіданні з покладенням обов`язку направити третій особі копію позовної заяви з додатками не виконав, про причини неявки представника позивача в судові засідання суд не повідомляв. Тобто, позивач не проявляв жодного інтересу до своєї справи з моменту скасування заочного рішення в цій справі /08.02.2024/.

З наведеного суд висновує, що ця позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України у зав`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в судове засідання, неповідомлення ним про причини неявки, коли його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

При цьому суд зауважує, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 44, 128, 130, п. 3 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258-261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС»» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, в порядку регресу (суброгації) залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, позов якого залишено без розгляду, право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 19.03.2024.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО