Справа № 148/226/24
Провадження №2-о/148/40/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року Тульчинський районний суд Вінницької області

у складі: головуючого судді Штифурко Л.А.,

секретаря Лиженко Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тульчина заяву в порядку окремого провадження цивільну справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Тульчинська міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення,-

встановив:

В лютому 2024 заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просила визнати факт родинних відносин між ОСОБА_7 , яка була матірю ОСОБА_8 , та її матірю ОСОБА_9 , а саме, що вони були двоюрідними сестрами. Встановлення даного факту необхідне заявниці, як зазначено в заяві, для вступу у спадщину після смерті двоюрідного брата ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки деякі документи мають розбіжності, які слід усунути.

Представник заінтересованих осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвокат Мовчан В.В., через канцелярію суду подав клопотання про залишення заяви без розгляду, оскільки із даної заяви про встановлення факту вбачається спір про право.

В судовому засіданні адвокат Мовчан В.В. своє клопотання підтримав та просив задовольнити.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання представника підтримали. Зазначили, що покійний ОСОБА_10 був їх двоюрідним братом, їх мами були рідними сестрами та всі вони походять із родини Майстрів. Заявниця ж є не двоюрідною сестрою померлого, як вона вказала в заяві, а лише троюрідною. Тому вони мають більше прав на спадщину після смерті брата, ніж заявниця, звернулися у передбачений законом строк до нотаріуса з відповідними заявами та спадщину прийняли. Просили заяву залишити без розгляду, оскільки існує спір про право.

Заявниця ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечила щодо клопотання представника ОСОБА_11 . Зазначила, що встановлення факту, який вона просить встановити, необхідне їй для оформлення своїх прав на спадкове майно (квартиру у м. Вінниця), яке залишилось після смерті ОСОБА_8 .

Інші заінтересовані особи в судове засідання не зявились з невідомих причин, хоча про дату час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

За таких обставин суд провів судове засідання у їх відсутність, оскільки інші учасники не заперечили проти цього.

Вислухавши доводи учасників справи, дослідивш матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Частиною 1 статті 2 Цивільно процесуального кодексу України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного провадження, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Як передбачено ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4 ст. 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019, у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що "у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів".

Так, судом встановлено, що заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із даною заявою з метою встановлення в судовому порядку обставин (фактів), необхідних для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 та в подальшому оформлення своїх спадкових прав на спадкове майно (квартиру у м. Вінниця), яке залишилась після смерті останнього.

Також судом встановлено, що, окрім заявниці, на вказане спадкове майно претендують і інші спадкоємці (заінтересовані особи), в тому числі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які вважають, що мають переважне перед заявницею право спадкування, так як є двоюрідними сестрами спадкодавця, а заявниця - лише троюрідною сестрою, тобто є далекою родичкою.

Отже, факт, про встановлення якого просить заявниця ОСОБА_1 , не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки із поданої заяви, пояснень учасників в судовому засіданні встановлено, що існує спір про право, який підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження.

З огляду на викладене суд вважає, що клопотання адвоката Мовчана В.В. про залишення заяви без розгляду підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, ч. 6 ст. 294, ч. 4 ст. 315, 354, 355 ЦПК України, суд

постановив:

Клопотання представника заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , адвоката Мовчана Володимира Васильовича, про залишення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Тульчинська міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці ОСОБА_1 , що вона має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Суддя Л.А.Штифурко