Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8161/23
Провадження № 2-с/711/22/24
У Х В А Л А

23.04.2024 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

12.12.2023 Придніпровським районним судом м. Черкаси видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради заборгованості за спожиту теплову енергію, що утворилась станом на 01.09.2023, у сумі 15640 грн. 81 коп., а також судовий збір у розмірі 268 грн. 40 коп.

22.04.2024 боржником ОСОБА_1 подана заява про скасування вказаного вище судового наказу. Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що, на його думку, вимоги стягувача є безпідставними та необґрунтованими, оскільки стягувачем не надано жодної інформації про тарифи, власників квартири, споживачів, з яких слід стягувати борг, доказів безспірності та правильності розрахунків, тобто, наявний спір про право. Крім того, як вказує, до заяви стягувач, у порушення п. 3 ч. 3 ст. 163 ЦПК України, не надав копію договору, укладеного з ним у письмовій формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення заборгованості. До того ж, вказує, що він не визнає заборгованість за період з вересня 2020 року по грудень 2023 року, у зв`язку зі спливом строку позовної давності.

Заявник також вказує, що про існування вказаного вище судового наказу він дізнався у квітні 2024 року від працівника юридичного відділу АТ КБ «Приватбанк», коли звернувся для з`ясування причин блокування карткового рахунку. Таким чином, вважає, що наявні підстави для поновлення строку подання заяви про скасування означеного судового наказу.

У заяві також зазначено, що приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Недоступом Д.М. фактично виконано судовий наказ у цій справі, про що свідчить постанова про закінчення виконавчого провадження, у зв`язку з повним виконанням судового рішення. Повну суму заборгованості списано з його банківського рахунку у день блокування всіх банківських рахунків.

Враховуючи наведене вище, заявник просить:

-поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу № 711/8161/23 від 12.12.2023, виданого Придніпровським районним судом м. Черкаси;

-скасувати судовий наказ № 711/8161/23 від 12.12.2023, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси про стягнення з нього на користь комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради заборгованості за спожиту теплову енергію, що утворилась станом на 01.09.2023, у сумі 15640 грн. 81 коп., а також судовий збір у розмірі 268 грн. 40 коп.;

-здійснити поворот виконання судового наказу № 711/8161/23 від 12.12.2023, виданого Придніпровським районним судом м. Черкаси.

Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суддя встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною другою статті 171 ЦПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що судовий наказ Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.12.2023 у справі № 711/8161/23 направлявся на адресу боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) рекомендованим листом з повідомленням (супровідний лист від 08.01.2024 вих. № 711/8161/23/369/2024), який повернувся на адресу суду неотриманим, з довідкою Ф.20 про причини повернення (за закінченням терміну зберігання), про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ШКІ 302 (а.с. 15-23).

Разом з тим, 08.04.2024 ОСОБА_1 особисто у суді отримав копію судового наказу від 12.12.2023 у справі № 711/8161/23 та заяву про видачу судового наказу з доданими до неї матеріалами, про що свідчить наявна у матеріалах справи відповідна розписка (а.с. 15 - зворот). Крім того, 08.04.2024 представник ОСОБА_1 адвокат Приходько І.С., подав до Придніпровського районного суду м. Черкаси письмову заяву від 08.04.2024 про ознайомлення з матеріалами справи № 711/8161/23 (а.с. 25). Як вбачається з довідки про доставку електронного документу, усі матеріали справи № 711/8161/23 доставлено 18.04.2024 до електронного кабінету адвоката Приходька І.С. (а.с. 27).

22.04.2024 боржником ОСОБА_1 подано заяву про скасування вказаного вище судового наказу.

У своїй заяві про скасування судового наказу заявник покликається на обставини, які, як вказує, можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті (відсутність договору, укладеного у письмовій (у тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; неправомірність та необґрунтованість нарахувань грошових коштів, які стягувач просив стягнути з боржника; пропуск строків позовної давності щодо пред`явлених вимог тощо).

Суд зазначає, що одним зі способів захисту прав суб`єктів цивільних правовідносин, у тому числі, права на доступ до суду, є скасування судового наказу, що передбачено статтею 171 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Статтею дев`ятою Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону у статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває у межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Враховуючи практику ЄСПЛ, зазначені положення законодавства та встановлені фактичні обставини, суд приходить до висновку про те, що у цьому випадку слід поновити строк заявнику для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки із змісту заяви вбачається необхідність перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин та виправлення можливої судової помилки.

У зв`язку із наведеними вище обставинами, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду та перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, оскільки заявником наведені поважні причини пропуску строку на подачу такої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

З поданої заяви про скасування судового наказу вбачається, що заявник наполягає на скасуванні судового наказу і покликається на особливі обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Таким чином, встановлено, що існують підстави для задоволення заяви про скасування судового наказу, оскільки наказне провадження є безспірним, а у цьому випадку між сторонами виник цивільно-правовий спір, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

Щодо вимог заявника про поворот виконання судового наказу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частини 1-3 цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 № 13-рп/2011, зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

Разом з тим, суд зауважує на тому, що якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Так, у порушення приписів ч. 6 ст. 444 ЦПК України, заявником не додано до заяви доказів, зокрема документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим судовим наказом, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. Крім того, заявником не додано копію постанови приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Недоступа Д.М., якою, як він стверджує, закінчено виконавче провадження з примусового виконання судового наказу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.12.2023 у справі № 711/8161/23, у зв`язку з його повним виконанням.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що заява про поворот виконання судового наказу не підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 127, 170, 171, 247, 258, 260, 261, 444 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Скасувати судовий наказ від 12.12.2023, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси у справі № 711/8161/23 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь комунального підприємства теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради заборгованості за спожиту теплову енергію, що утворилась станом на 01.09.2023, у сумі 15640 грн. 81 коп., а також судовий збір у розмірі 268 грн. 40 коп.

В іншій частині відмовити.

Роз`яснити заявнику (стягувачу), що він має право звернутися до суду із тими самими вимогами у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 23.04.2024.

Суддя: С. М. Позарецька