УХВАЛА

18 березня 2024 року

м. Київ

справа № 308/7928/22

провадження № 61-3660ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 квітня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 08 листопада

2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», треті особи: Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), ОСОБА_3 , про припинення зобов`язання за кредитним та іпотечним договорами,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з вищевказаним позовом до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк»), треті особи: Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції

(м. Івано-Франківськ) (далі - Ужгородський МВ ДВС), ОСОБА_3 , в якому просили суд:

- визнати правовідносини за договором про іпотечний кредит від 17 грудня

2007 року № MKMOGI, що укладений між ЗАТ КБ «ПриватБанк» та

ОСОБА_3 (зі змінами і доповненнями) та договором іпотеки від 17 грудня

2007 року № MKMOGI, який укладено між ЗАТ КБ «ПриватБанк» (Іпотекодержатель) та ОСОБА_2 і ОСОБА_1 (Іпотекодавці), посвідчений нотаріально приватним нотаріусом Ужгородського МНО Капітула Г. Д. у реєстрі за № 2955 такі що припинені;

- припинити обтяження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень нерухомого майна: квартири в АДРЕСА_1 , номер РПВН 6680838 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2

і ОСОБА_1 , забороною та іпотекою.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 квітня 2023 року, залишеним без змін постановою Закарпатського апеляційного суду

від 08 листопада 2023 року, позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АТ КБ «ПриватБанк», треті особи: Ужгородський МВ ДВС, ОСОБА_3 , про припинення зобов`язання за кредитним та іпотечним договорами задоволено.

Визнано припиненими правовідносини за договором про іпотечний кредит

№ MKMOGI від 17 грудня 2007 року, який було укладено між ЗАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_3 (зі змінами і доповненнями) та договором іпотеки

від 17 грудня 2007 року № MKMOGI, який укладено між ЗАТ КБ «ПриватБанк» (іпотекодержатель) та ОСОБА_2 і ОСОБА_1 (Іпотекодавці), посвідченим нотаріально приватним нотаріусом Ужгородського МНО Капітула Г. Д. у реєстрі за № 2955.

Виключено з Державного реєстру Іпотек запис № 6289410 від 22 грудня 2007 року про реєстрацію іпотеки нерухомого майна: квартири, номер за РПВН: АДРЕСА_2 , вчинений приватним нотаріусом Ужгородського МНО Капітула Г. Д. на підставі договору іпотеки № 2955 від 17 грудня 2007 року.

Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплачений судовий збір у сумі по 1 984,80 грн кожному.

11 березня 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 квітня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 08 листопада 2023 року (надійшла до суду

13 березня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У постанові Закарпатського апеляційного суду від 08 листопада 2023 року вказано, що повний текст постанови виготовлено 17 листопада 2023 року, отже останній тридцятий день на касаційне оскарження припадає на 18 грудня 2023 року (понеділок).

АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою

11 березня 2024 року, тобто з пропуском строку касаційного оскарження та заявило клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги.

Клопотання обґрунтовано тим, що заявником отримано постанову суду апеляційної інстанції 16 лютого 2024 року.

На підтвердження клопотання представник заявника надала копію журналу.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі

у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Крім того, з тексту постанови Закарпатського апеляційного суду встановлено, що представник АТ КБ «ПриватБанк» Дурдинець Р. Ю. була присутня у судовому засіданні 08 листопада 2023 року, тобто банку було достеменно відомо про наявність та суть оскаржуваного рішення.

Представником заявника не надано жодного доказу на підтвердження обставин, які завадили заявнику вчасно звернутися до суду для отримання копії постанови.

Враховуючи вищевикладене, представнику заявника необхідно надати належні докази поважності пропуску строку подачі касаційної скарги.

Дослідивши вказане клопотання, Верховний Суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги слід відмовити,

а касаційну скаргу залишити без руху з огляду на те, що представником заявника не надано жодного доказу на підтвердження клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, заявник повинен був цікавитися рухом справи, при тому що представник банку була присутня в судовому засіданні 08 листопада 2023 року та знала про прийняте судове рішення, а згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Також, з наданої копії журналу неможливо встановити, коли саме представник Банку отримав наручно копію постанови, оскільки у наданій копії довідки взагалі відсутня дата видачі рішення у справі № 308/7928/22.

Оскільки представник заявника не надала доказів дати отримання копії оскаржуваної постанови та доказів поважності пропуску строку подачі касаційної скарги, касаційну скаргу необхідно залишити без руху відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України та надати особі строк для подання відповідного клопотання та доказів поважності пропуску строку на касаційне оскарження.

Також, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивачі звернулися до суду з позовом у червні 2022 року та заявляли дві позовні вимоги немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 481,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 992,40 грн).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Отже, АТ КБ «ПриватБанк» необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3 969,60 грн ((992,40*2)*200%=3 969,60).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про поновлення строку подачі касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 квітня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 08 листопада

2023 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць