Справа №293/323/24
Провадження № 2/293/245/2024
УХВАЛА

05 березня 2024 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирського області Збаражський О.М., ознайомившись з матеріалами позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

01.03.2024 ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом за змістом якого просить визнати за нею право власності на 1/2 частину житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та на 1/2 частину земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :03:008:0225.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.03.2024, справа №293/323/24 передана на розгляд судді Збаражського О.М.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, окрім іншого, має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У Законі України "Про судовий збір" зазначено, що у разі подання позову майнового характеру судовий збір розраховується у відсотках від ціни позову. Ціна позову - це грошове вираження майнових вимог позивача.

Згідно з п.п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Судовий збір за подання заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або по повернення майна як рухомих речей так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як із спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п.8.12.постанови Великої Палати Верхового Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Предметом позову у даній справі є вимога позивача про визнання права власності на ? частку житлового будинку та земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , які в розумінні п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України є майновими.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Відповідно до п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

При цьому, належним та допустимим доказом вартості спірного майна є належним чином оформлений звіт суб`єкта оціночної діяльності про вартість об`єкта нерухомого майна.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ст. 12 вказаного Закону, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

Таким чином, враховуючи, що предметом даного позову є вимоги про визнання права власності на 1/2 частку житлового будинку та земельної ділянки, ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартості майна у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Проте, зазначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає вартості майна на час звернення з позовом до суду, оскільки визначена відповідно до вартості житлового будинку та земельної ділянки зазначеної в договорах купівлі-продажу відповідного житлового будинку та договорі купівлі-продажу відповідної земельної ділянки, укладених 10.07.2013.

Зазначене унеможливлює визначення судом правильності встановленого законодавством розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного цивільного позову та визнання вищезазначеного платіжного документу належним доказом його сплати.

Отже, зважаючи на п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірного майна.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185, 260, 261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 7 днів з дня отримання ухвали.

Копію даної ухвали надіслати позивачу.

Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ