У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29.02.2024 Справа №607/18764/23 Провадження №2/607/469/2024

м. Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Кунець Н.Р..

за участі секретаря судового засідання Ковбасюк М.В.

при розгляді у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі судових засідань Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області цивільної справи позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільній часткові власності, -

ВСТАНОВИВ:

02.10.2023 позивач ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Кметик Я.С. звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про припинення права на частку у спільній часткові власності.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 16.10.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Однак, після відкриття провадження у справі судом установлено, що вказана позовна заява подана без дотримання вимог статтей 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Зокрема, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно вимог п.п. 1, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Предметом даного позову є припинення права власності ОСОБА_2 на частину квартири АДРЕСА_1 та визнання за ОСОБА_1 права власності на частину квартири АДРЕСА_1 .

За змістом ч. 2 ст. 365 ЦК України, суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Позивачем в позовній заяві вказано ціну позову 87 860,00 грн.

Як вбачається із позовної заяви, позивач вказує, що згідно висновку про вартість майна від 29.08.2023 вартість квартири АДРЕСА_1 становить 351 440,00 грн, відповідно вартість частини вказаної квартири становить 87 860,00 грн, відтак саме цю суму позивачем було внесено на депозитний рахунок суду, як вартість частину квартири АДРЕСА_1

Разом з тим, суд зауважує, що у матеріалах справи відсутній висновок про вартість майна від 29.08.2023, а тому в порушення п. 3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем не надано належних відомостей щодо дійсної вартості спірного майна, станом на момент подання позову та не вказано ціну позову у відповідності до дійсної вартості усього спірного майна.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

2. Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви, позивач заявив одну вимогу немайнового характеру припинити право власності ОСОБА_2 на частину спірної квартири та одну вимогу майнового характеру визнати за позивачем право власності на частину спірної квартири.

Позивачем до позовної заяви долучено квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки АТ «Ощадбанк» № 37 від 25.09.2023 про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Розміри ставок судового збору визначені у Законі України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до вимог п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб (1073,60 грн).

Відтак суд приходить до висновку, що за вимогу про припинення права власності ОСОБА_2 на частину спірної квартири позивачем вірно сплачений судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Водночас, позивачем до позовної заяви не долучено документів, які підтверджують сплату судового збору за майновою вимогою про визнання права власності на частину спірної квартири.

Так, згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, справляється судовий збір в розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420 грн.).

Разом з тим, оскільки у матеріалах справи відсутні відомості про дійсну вартість спірного майна станом на момент звернення до суду із вказаним позовом, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за вимогою майнового характеру про визнання права власності відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відтак позивач повинен виконати вимоги п. 3 ч.3 ст.175 ЦПК України та сплатити судовий збір за вимогою майнового характеру про визнання права власності відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з дійсної вартості спірного майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків, зокрема:

1. надати відомості щодо дійсної вартості спірного майна станом на момент подання позову;

2. сплатити судовий збір за вимогою майнового характеру про визнання права власності відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з дійсної вартості спірного майна та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 60, 62, 175, 187 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільній часткові власності залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити, що в разі усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, суд продовжує розгляд справи, якщо ж позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н. Р. Кунець