ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-др/753/61/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" квітня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участю секретаря судового засідання Овчар В.О.,

заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 про виправлення описки та ухвалення додаткового рішення в межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Української міської ради Київської області, про встановлення батьківства,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06.11.2014 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Української міської ради Київської області, про встановлення батьківства задоволено.

Відповідно до вказаного рішення суду визнано ОСОБА_1 , батьком малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зобов`язано Виконавчий комітет Української міської ради Обухівського району Київської області внести відповідні зміни в актовий запис про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за № 74 від 24 травня 2012 року, а саме, замість " ОСОБА_4 " змінити на " ОСОБА_5 " та в графі батько замість " ОСОБА_2 " змінити на " ОСОБА_1 " та видати нове свідоцтво.

У березні 2024 року до суду надійшла заява від ОСОБА_1 про виправлення описки та ухвалення додаткового рішення. Заява вмотивована тим, що на підставі вказаного рішення суду, заявнику Виконавчим комітетом Української міської ради Київської області було видано нове свідоцтво про народження його доньки з внесеними змінами. Однак, з початком роботи порталу "Дія" заявнику не підтягнуло у вказаний додаток свідоцтво про народження його дочки ОСОБА_6 . Прийшовши до відділу ДРАЦС, заявнику пояснили, що оскільки в рішенні суду було вказано змінити лише прізвище ім`я та по батькові, то вони і змінили, а дані у базі актового запису залишились старі.

На підставі чого, заявник просив суд виправити помилку у рішенні суду від 06.11.2014, зазначивши в резолютивній частині рішення його паспортні дані та ухвалити додаткове рішення із зазначеними виправленими помилками.

Заявник у судовому засіданні вимоги заяви підтримав та просив суд задовольнити.

Інші учасники процесу у судове засідання не з`явились.

Заслухавши заявника, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Рішення суду першої інстанції має властивість незмінності, тобто суд, який постановив рішення, за загальним правилом не може сам скасовувати або змінювати своє рішення. Чіткість це одна з вимог, якій має задовольняти рішення суду першої інстанції. На відміну від ясності, що є вимогою до форми викладу, чіткість є вимогою до змісту рішення. Відповідно до цієї вимоги рішення має бути викладене чітко, грамотно, не повинно містити помилок, описок, явних арифметичних помилок. Невиконання цієї вимоги може бути усунуто шляхом їх виправлення.

Як роз`яснено п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Суд може виправити лише ті описки та арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються.

Суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначені у заяві ОСОБА_1 посилання не є опискою в розумінні цивільного процесуального законодавства України, тому у цій частині заява про виправлення описки задоволенню не підлягає.

Щодо вимог про ухвалення додаткового рішення, суд зазначає наступне.

Стаття 263 ЦПК України, передбачає, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених ст. 430 цього Кодексу.

Отже, рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 06.11.2014 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Української міської ради Київської області, про встановлення батьківства задоволено.

Відповідно до вказаного рішення суду визнано ОСОБА_1 , батьком малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зобов`язано Виконавчий комітет Української міської ради Обухівського району Київської області внести відповідні зміни в актовий запис про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за № 74 від 24.05.2012, а саме, замість " ОСОБА_4 " змінити на " ОСОБА_5 " та в графі батько замість " ОСОБА_2 " змінити на " ОСОБА_1 " та видати нове свідоцтво.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» - додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених ст. 220 ЦПК (1618-15); воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні.

Додаткове рішення може ухвалити лише той склад суду, що ухвалив рішення в даній справі. В іншому разі особа має право звернутися до суду з тими ж вимогами на загальних підставах.

При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав - суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви.

Суд наголошує, що рішення суду, як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі ( стаття 263 ЦПК України). Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК України, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК України, а також правильно витлумачив ці норми.

Якщо спірні правовідносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Рішення суду повинно бути повним, тобто повинно вирішувати усі позовні вимоги та усі питання, пов`язані із розглядом спору. Способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення.

Відтак, рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06.11.2014 ухвалено відповідно до заявлених позивачем вимог та представлених сторонами і з`ясованих в ході судового розгляду справи обставин справи та доказів на їх підтвердження.

При ухвалені рішення від 06.11.2014 судом виконана вимога ч.4 ст. 265 ЦПК України, надана мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

При таких обставинах, заява ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення не підлягає задоволенню, оскільки рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 06.11.2014 повністю вирішено позовні вимоги заявника зазначені у його позовній заяві.

Керуючись ст. ст.247, 260, 269, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки та ухвалення додаткового рішення в межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Української міської ради Київської області, про встановлення батьківства відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлений 22.04.2024.

Суддя В.Л. Котвицький