Справа № 278/4346/22
Провадження № 2/752/1007/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

21 лютого 2024 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ольшевської І.О.,

за участю секретаря судових засідань Крекотень О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група» про захист прав споживачів та стягнення страхового відшкодування, -

присутні:

представник позивача: Ситайло Н.В. - адвокат (ордер серія АА №1410583 від 20.02.2024р.)

представник відповідача: Головащенко К.Г. - адвокат (ордер серія АА №0026276 від 15.02.2023р.)

В С Т А Н О В И В:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 , за результатом розгляду якого позивач просить суд визнати відмову ПАТ «СК «Українська страхова група» за вих. №03/3553 від 02 вересня 2022 року у виплаті страхового відшкодування за заявленою ОСОБА_1 подією із транспортним засобом Mercedes-Benz ML-class, державний номер НОМЕР_1 , 2013 року випуску, номер кузова/шасі: НОМЕР_2 , неправомірною та скасувати її; стягнути з ПАТ «СК «Українська страхова група» на користь ОСОБА_1 суму страхового відшкодування по КАСКО в розмірі 700 000 грн. та судові витрати по справі, понесені позивачем на правничу допомогу.

В обґрунтування позову вказує, що між ОСОБА_1 та ПАТ «СК «Українська страхова група» укладено договір страхування наземних транспортних засобів (Договір №28-11212-21-00022 - КАСКО) на Mercedes-Benz ML-class. Дія договору від 01.12.2021 до 30.11.2022. За КАСКО вартість автомобіля на момент укладання договору - 700,000 грн. Як зазначає позивач, 12.04.2022 автомобіль був викрадений з гаража в селищі Ворзель, Київської області. Страхувальник ОСОБА_1 сповістила страховика про страховий випадок о 23:46 того ж дня, а її адвокат заявив у поліцію про незаконне заволодіння транспортним засобом (ч. 3 ст. 289 КК України). Згідно договору, зазначена подія підпадає під визначення страхового випадку в період дії договору. У відповідь на звернення ОСОБА_1 страховик повідомив про проведення розслідування та відстрочення рішення щодо виплати страхового відшкодування на 90 днів. У подальшому страховик відмовив у виплаті, посилаючись на запроваджений 24.02.2022р. воєнний стан та на те, що спричинені матеріальні збитки виникли внаслідок військового нападу рф на Україну, в тому числі із використанням військової збройної/техніки або нанесення ракетно-бомбових ударів тощо, а отже завдані матеріальні збитки, спричинені майну ОСОБА_1 , стались внаслідок подій, що не вважається страховим випадком. Однак, позивач винесену відмову страховка не визнає, зазначає, що наявні докази, які встановлюють відсутність пошкоджень тз Mercedes-Benz ML-class внаслідок воєнних дій чи інших подій, зазначених у договорі страхування. При цьому, позивач стверджує те, що втрата транспортного засобу сталася внаслідок крадіжки, яка не пов`язана з воєнними подіями. Позивач вважає, що страховиком не враховано досудове розслідування кримінального провадження за фактом ч. 3 ст. 289 КК України. Посилається, що зона бойових дій змінюється, а тому питання про дію договорів страхування на цих територіях може бути предметом спору зі страховиком.

Ухвалою судді від 14.03.2023 року за вказаною позовною заявою відкрито провадження та вирішено подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

07.04.2023 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, яким представник відповідача заперечує проти задоволення позовних вимог. Вказує, що страховик прийняв рішення відмовити у виплаті страхового відшкодування, оскільки встановлено, що пошкодження застрахованого транспортного засобу сталося внаслідок порушення законів та звичаїв війни, здійсненого невстановленими особами. Під час огляду ТЗ було виявлено значні пошкодження, які були класифіковані як пошкодження, що відносяться до воєнних дій. Представник відповідача посилається на підпункт 3.1.8. та підпункт 14.1.11 пункту 14.1 частини 2 договору страхування, які встановлюють право строховика відмовити у виплаті страхового відшкодування в таких обставинах. Рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування було повідомлено страхувальнику, оскільки подія, заявлена нею, вважається виключенням та не може бути кваліфікована як страховий випадок. Представник відповідача вважає, що застрахована подія не може бути розглянута як страховий випадок через те, що вона вважається виключенням згідно з умовами договору страхування. Представник відповідача вказує, що навіть якщо страхувальнику стало відомо про пошкодження після деокупації території, це не змінює факту, що подія не є страховим випадком через відношення до воєнних дій. Додатково, вказує на загальновідомість фактів обстрілів, масових безчинств та протиправних дій російськими військами на території, яка тимчасово не контролювалася Україною, які несли за собою наслідки пошкодження транспортних засобів та іншого майна громадян України, та вказують на дії, пов`язані з використанням військової сили або зброї.

18.10.2023 року до суду надійшла відповідь на відзив.

Суд, у порядку загального позовного провадження, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідка ОСОБА_2 , дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що 29.05.2021 між ПАТ «СК «УСГ» та ОСОБА_1 було укладено Договір добровільного страхування наземних транспортних засобів №28-11212-21-00022 (далі - Договір або КАСКО).

Договір - це письмова угода між Страхувальником і Страховиком, згідно з якою Страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити на умовах цього Договору виплату страхового відшкодування страхувальнику або вигодонабувачу, визначеному в цьому договорі страхувальником або за законом, а страхувальник зобов`язується сплатити страхову премію у визначені терміни та виконувати інші умови цього договору (загальні умови та визначення договору).

Договір складається з частини 1 (заяви-приєднання) та частини 2 (оферти), акту огляду транспортного засобу (у разі якщо необхідності його оформлення) та фотографії ТЗ, зроблені при огляді і є його невід`ємними частинами. Акт огляду складається в одному примірнику та залишається у страховика, а за бажанням страхувальника йому можуть бути надані копії документу. Частина 1 (заява-приєднання) та частина 2 (оферта) не діють окремо одна від одної (загальні умови та визначення договору).

Згідно з розділом 1 частини 2 договору страхування предметом цього договору є страхування майнових інтересів страхувальника, що не суперечать чинному законодавству України пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим ТЗ та до - страхування наземного транспортного засобу.

Пунктом 4 частини 1 договору страхування визначено, що застрахованим транспортним засобом є MERCEDES-Benz ML-class державний номер НОМЕР_1 .

Відповідно до п. 2.2.1 розділу 2 частини 2 договору страховим випадком по КАСКО можуть бути втрата, знищення або пошкодження застрахованого ТЗ внаслідок «ВИКРАДЕННЯ» - незаконне заволодіння застрахованим ТЗ з будь-якою метою (викрадення застрахованого ТЗ та застрахованого додаткового обладнання, встановленого на ньому).

Згідно з пунктом 3.1.8 розділу 3 частини 2 договору не підлягають відшкодуванню збитки в результаті пошкодження, знищення або незаконного заволодіння застрахованого ТЗ, складових частин, деталей або ДО, якщо такі пошкодження, знищення або незаконне заволодіння відбулися внаслідок:

а) оголошеної чи неоголошеної війни, воєнних дій усякого роду, громадянської війни чи їхніх наслідків, революції, повстань, воєнних маневрів та інших заходів воєнного характеру;

б) вилучення, конфіскації, реквізиції, арешту, обмеження свободи пересування чи затримання, знищення або пошкодження ТЗ за розпорядженням військової або цивільної влади; а також спроба скоєння або загроза скоєння будь-якої вищезазначеної дії (в тому числі використання ТЗ органами МВС, СБУ у т.ч. для блокади доріг, переслідування тощо);

в) ураження мінами, бомбами та іншими засобами ведення війни;

г) страйків, локаутів, заколотів, трудових безладів або громадянських хвилювань;

д) протиправних дій терористичною спрямування - терористичних актів, встановлення вибуховою пристрою тощо або дій, яких вжито з метою запобігання,

придушення, контролю або зменшення наслідків будь-якого фактичного, передбачуваного, очікуваного, усвідомлюваного і такого, що несе загрозу терористичного акту;

е) вибуху застарілих боєприпасів, аварій на арсеналах, складах боєприпасів та інших об`єктах військового призначення тощо;

є) впливу ядерної енергії у будь-якій формі, іонізуючого випромінювання, радіоактивного, хімічного, бактеріологічного забруднення;

ж) будь-яких терористичних актів, диверсії, заходів щодо їхнього придушення, попередження та інших антитерористичних дій;

з) будь-якої анексії або окупації території, на якій знаходиться територія (місце) страхування, іншою державою із застосуванням сили;

и) будь-яких дій збройних угруповань, з`єднань, груп найманців або регулярних збройних сил, які застосовують зброю;

і) введення надзвичайного або особливого стану, громадянської війни, заколоту, революції, повстання, бунту, захоплення влади, дій озброєних повстанців, а також дій влади, що направлені на їх придушення, націоналізації, конфіскації, реквізиції, арешту та будь-якого іншого примусового вилучення, знищення або пошкодження майна та розпорядженням існуючого юридично чи фактично органу військової або цивільної влади або невизнаних та (або) самопроголошених державних утворень, захоплення адміністративних будівель та (або) застрахованого ТЗ; дій групи зловмисників або осіб, які діють за дорученням політичних організацій чи взаємодіють з ними;

ї) розбою, грабежів та мародерства, що прямо або опосередковано випливають з подій, зазначених у підпунктах «а», «б», «г», «д», «ж», «з», «и» н 3.1.8 Договору.

Відповідно до пункту 8.1.1. частини 2 договору цим договором покриваються тільки ті страхові випадки, які сталися в межах території, яка визначена в частині 1 цього договору (заяві-приєднанні) як територія страхування. З урахуванням умов п. 8.2 частини 2 (оферти) цього договору, такою територією може бути: «Україна» - територія України (за винятком тимчасово окупованих територій, згідно з чинним законодавством України, таких як частини Донецької та Луганської областей, на яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження на момент настання події, що має ознаки страхового випадку, згідно з Постановою Кабінету Міністрів України з будь-якими наступними змінами цієї Постанови).

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022р. строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

12.04.2022 р. на гарячу лінію ПАТ «СК «УСГ» надійшов дзвінок від позивач щодо пошкодження застрахованого транспортного засобу, що визнається сторонами.

17 квітня 2022 року представник позивача надіслав на адресу страховика заяву про страховий випадок та виплату страхового відшкодування та повідомив про викрадення застрахованого ТЗ за невідомих обставин.

Як зазначає позивач, 28.04.2022 року страховий агент ОСОБА_3 повідомив, що автомобіль Mercedes-Benz ML-class, державний номер НОМЕР_1 , який був викрадений у ОСОБА_1 , знайдений у АДРЕСА_1 у гаражі житлового будинку, вказане не заперечується відповідачем.

Відповідно до акту огляду транспортного засобу від 11.05.2022 року у присутності представника відповідача Комар О.Г. та представника ОСОБА_1 зафіксовані повні пошкодження автомобіля Mercedes-Benz ML-class та у примітках до акту вказано на пошкоджених деталях транспортного засобу є ознаки пошкодження, які відносяться до воєнних дій. Зауважень чи заперечень, вказаний протокол не містить.

До матеріалів справи долучені фотозображення автомобіля Mercedes-Benz ML-class, до достовірності яких у сторін не виникло зауважень.

Отже, фото містять зображення автомобіля білого кольору, марки Mercedes-Benz, що вбачається з логотипу автовиробника, розміщеному на решітці радіатора, без наявності державного номерного знаку, із суттєвими пошкодженнями майже усіх його елементів (дах, вікна, двері бампери тощо). Вбачається, що на кузов автомобіля по його периметру нанесенні фарбою надписи російською мовою з використанням нецензурних слів, які зводяться до контексту демонстрації ворожнечі та агресії, а також негативного ставлення до української національності та умовні символи «V», відомі українському суспільству, як абстрактний спосіб позначення військових сил рф, що може свідчити про їх власну ідентифікацію.

З витягу з ЄДРДР від 11.08.2022 вбачається, що Слідчим управлінням ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження 0000029 від 27.02.2022 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, ч.ч. 1, 2 ст. 438 КК України (Порушення законів та звичаїв війни), де 21.03.2022 до даного кримінального провадження внесений епізод за фактом «Від ОСОБА_5 надійшла заява про те, що 13.03.2022 приблизно о 15 годині, військовослужбовці збройних сил та інших військових формувань рф, перебуваючи в будинку АДРЕСА_2 , порушуючи закони та звичаї війни, із невстановленої зброї розстріляли його батька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого останній помер на місці, а також у цей час нанесли вогнепальні поранення наглядно знайомому чоловіку на ім`я ОСОБА_7 , від яких останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В подальшому, у період часу з 03.04.2022 р. по 10.04.2022 з території приватного будинку за адресою АДРЕСА_2 невстановленими особами викрадено білий Мерседес МL350 днз НОМЕР_1 , чорний Мерседес GLS днз НОМЕР_3 та синій BMW Х5 днз НОМЕР_4 , які в подальшому зазнали суттєвих пошкоджень (зняті частини авто, знищене авто)».

З витягу з ЄДРДР від 02.09.2022 року вбачається, що Бучанським районним управлінням поліції Головного управління національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження 0002722 від 02.09.2022 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України (Незаконне заволодіння транспортним засобом).

02.09.2022р. відповідачем надіслано на адресу позивача відповідь, якою констатовано про відсутність підстав для здійснення виплати страхового відшкодування з огляду на таке.

Як зазначено у вказаній відмові страховика, для підтвердження факту та обставин настання страхового випадку ОСОБА_1 було надано наступні документи: 1. Письмову заяву про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування від 17.04.2022 р.; 2. Копію Договору страхування №28-11212-21 -00022.; 3. Пояснення від 02.05.2022 року.; 4. Фото пошкодженого транспортного засобу.; 5. Лист Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській обл. з додатками (вих. № 51/к -1317 від 11.08.2022). Враховуючи умови Договору страхування та чинне законодавство України, страховиком було розпочато страхове розслідування щодо встановлення факту та обставин настання страхового випадку. Так, на виконання умов Договору, страховиком було здійснено наступне: 1. 11.05.2022 проведено огляд пошкодженого транспортного засобу.; 2. Направлено запити до компетентних органів щодо встановлення факту пошкодження застрахованого транспортного засобу та перевірки інформації, наданої страхувальником.

Страховиком також було отримано Лист-відповідь від Командування сухопутних військ Збройних Сил України (№ 116/2/1/13622 від 27.06.2022), яким було повідомлено, що в період з 24.02.2022 року по 03.04.2022 на території Київської області велися бойові дії внаслідок військового нападу російської федерації на Україну, в тому числі із використанням військової зброї /техніки або нанесення ракетно-бомбових ударів тощо. Також зазначено, що Київську область у період з 24.02.2022 по 31.05.2022 відповідними наказами Головнокомандувача Збройних Сил України «Про визнання районів ведення воєнних (бойових) дій » було визнано районом ведення воєнних (бойових) дій.

Підпунктом 14.1.11 пункту 14.1 розділу 14 Договору визначено, що підставою для відмови Страховика у виплаті страхового відшкодування або страхових виплат є випадки, передбачені чинним законодавством України, цим Договором, а також якщо подія, що призвела до збитків, сталася за будь-якої умови, зазначеної у Розділі 3 Частини 2 (Оферти) цього Договору.

Таким чином, з урахуванням проведеного страхового розслідування та перевіреної інформації, що була отримана та керуючись пунктом 3.1.8 та підпунктом 14.1.11 пункту 14.1 розділу 14 договору, страховиком встановлено, що подія, про яку було повідомлено страховика 17.04.2022 року, не є страховим випадком, оскільки пошкодження застрахованого ТЗ сталося в результаті дій невстановлених осіб, які пов`язані з агресією російської федерації в період оголошеного воєнного стану та ці дії опосередковано випливають з подій, зазначених у підпунктах «а», «б», «г», «д», «ж», «з», «и» п.3.1.8. Договору.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_2 надав пояснення, що вночі з 13.03.2022р. на 14.03.2022р. залишив смт. Ворзель, у зв`язку із його окупацією, та повернувся 03.04.2022р. Свідок є сусідом позивача, мешкаючи за адресою: АДРЕСА_3 , а позивач за адресою: АДРЕСА_4 , будинки розташовані по діагоналі один від одного. Після деокупації смт. Ворзель ОСОБА_2 оглянув свій будинок, а потім підійшов до ділянки родини позивача і помітив, що в них були виламані ворота. Оглянув приміщення візуально ззовні та довкола, всередину не заходив. Гараж позивача, зокрема двері були скляними та не пошкодженими та при огляді свідок ОСОБА_2 звернув увагу, що всередині гаража були наявні всі три автомобіля, які використовуються родиною позивача, зокрема і застрахований ТЗ. Пошкодження на автомобілях були відсутні. Зазначає, що гаражні ворота (промислові) у кількості двох одиниць були закриті. Вказує, що 03.04.2022 р. повернувся в смт. Ворзель у зв`язку з наявною інформацією у ЗМІ про його деокупацію та з мотивації оглянути своє нерухоме майно на наявність пошкоджень. Станом на 03.04.2022 р. у смт. Ворзель населення майже було відсутнє, військові формування також були відсутні. На запитання представника відповідача відповів, що 03.04.2022 р., помітивши про зламані ворота, родині позивача не телефонував, так як зв`язку із ними не мав. Підтвердження того, що 03.04.2022 р. свідок перебував за адресою: вул. Композиторів ОСОБА_2 надати не може, вказане можливо встановити виключно з його показів.

Під час допиту, свідок на надавав покази того, чи саме він встановив відсутність автомобіля Mercedes-Benz ML-class.

За яких обставин, яким чином відбувалось повідомлення власників про відсутність автомобілів у судовому засіданні не встановлено, доказів не надано. Питання свідку з даних обставин сторонами не ставились.

Обсяг завданих пошкоджень не оспорюється сторонами у справі, який візуально може бути оцінений судом з фото пошкодженого автомобіля Mercedes-Benz ML-class, долученого до справи.

Тому, автомобіль Mercedes-Benz ML-class зазнав суттєвих пошкоджень, проте спосіб, яким вони були завдані, залишається невідомим як для сторін у справі, так і для суду, оскільки висновку експерту до суду не подано. Однак, очевидним є те, що такі пошкодження неможливо було завдати непомітно або безшумно, або таким чином, що не привертав би увагу. Сторона позивача не з`ясувала або встановила інших свідків, які могли б підтвердити факт викрадення авто в цей самий (12.04.2022) день чи надати іншу інформацію щодо пошкоджень, звертаючи увагу на їхню природу, яка, ймовірно, не могла б бути завдана безшумно та поза увагою третіх сторін.

Отже, суд відхиляє надані покази свідка, оскільки вони не підтверджуються іншими матеріалам справи та мають низьку ступінь переконливості. Додатково не було надано підтверджуючих свідчень або доказів від інших осіб, які могли б підтвердити версію свідка. Отже, суд вважає, що покази свідка не можуть бути використані як основа для вирішення справи.

Також, стороною позивача не надано доказів, на якому етапі перебуває досудове розслідування кримінального провадження №0002722 від 02.09.2022 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України (Незаконне заволодіння транспортним засобом), чи допитані свідки, чи оглянуті місця події, чи робились тимчасові доступи до відеокамер спостереження та чи здійснюється досудове розслідування як таке.

Приймаючи рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування, відповідач брав до уваги акт огляду пошкоджено транспортного засобу від 11.05.2022 р. із долученими до нього фотографіями та лист ГУ СБУ і м. Києві та Київській області з додатками, яий містить інформацію, що по факту пошкодження транспортного засобу Mercedes-Benz ML. д.р.н. НОМЕР_1 слідчим управлінням ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені №0000029, зареєстрованому в ЄРДР 27.02.2022 року за ч. 1, 2 ст. 438 . ч. 3 ст. 110 КК України. В ході досудового розслідування встановлено факт порушення законів та звичаїв війни, а саме: зокрема, в період часу з 03.04.2-022 по 10.04.2022 з території приватного будинку за адресою: АДРЕСА_2 було викрадено білий Mercedes-Benz ML, д.р.н. НОМЕР_1 , який в подальшому зазнав суттєвих пошкоджень.

На підстав даних доказів, відповідач прийшов до переконання, що пошкодження застрахованого автомобіля відбулось внаслідок дій невстановлених осіб, які пов`язвні з агресією російської федерації в період оголошеного воєнного стану та ці дії опосередковано впливають з подій, зазначених у підпунктах «а»,«б»,«г»,«д»,«ж»,«з»,«и» п. 3.1.8. договору.

Під час судового розгляду стороною позивача зворотного вказаному перед судом не доведено.

Твердження сторони позивача про викрадення автомобіля невстановленими особами, які не причетні до військових сил, вочевидь є малоймовірним у зв`язку з природою завдання пошкоджень та використаним методом, які характеризуються умислом спричинення матеріальної шкоди громадянину України. Особливо це стає очевидним у контексті вираження зневажливих до української національності висловів нанесених фарбою на кузові авто, контекст яких характерний для військового конфлікту (агресії рф) на території України, який триває досі.

Суд зазначає, що на сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: «баланс імовірностей» (balance of probabilities) або «перевага доказів» (preponderance of the evidence); «наявність чітких та переконливих доказів» (clear and convincing evidence); «поза розумним сумнівом» (beyond reasonable doubt).

Стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Також такий стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Відповідний підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, в рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN» ) ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку, що стороною позивача не було достовірно доведено факт викрадення транспортного засобу Mercedes-Benz ML class з державним номером НОМЕР_1 . Відтак, відмова страхової компанії є правомірною, тому в задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Європейський Суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Витрати позивача, у зв`язку із відмовою у задоволенні позову залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 30, 76-89, 258, 259, 263-265, 274-279 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група» про захист прав споживачів та стягнення страхового відшкодування залишити без задоволення.

2. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

4. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи

Позивач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 ).

Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Українська страхова група» (адреса: вул. Івана Федорова, 32-А, м. Київ, 03038, ).

Повний текст судового рішення складено та підписано 01.03.2024 р.

Суддя І.О. Ольшевська