ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні м. Фастів Київської області заяву ОСОБА_1 подану в інтересах ОСОБА_2 про виправлення помилки у виконавчому документі,-

ВСТАНОВИВ:

25.02.2024 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 із заявою про виправлення помилки у виконавчому документі. Заява обґрунтована тим, що Фастівським міськрайонним судом Київської області 17.11.2022 року було постановлено рішення у справі № 381/2931/22 за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання на території України та належності до громадянства України. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.02.2023 року, за заявою ОСОБА_2 виправлено описки у вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення, вказавши прізвище заявника « ОСОБА_3 ». При зверненні заявника до Фастівського об`єднаного відділу ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області з заявою про встановлення належності до громадянства України, отримав відповідь, що провадження за його заявою припинено без причини. В подальшому на адвокатський запит отримали відповідь, що провадження за заявою заявника припинено, у зв`язку з тим, що у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян про народження прізвище заявника вказано як « ОСОБА_3 », а у рішенні суду «Марценківський». Як зазначає представник, наявна описка в прізвищі заявника унеможливлює реалізацію судового рішення і з нього не випливає юридичних наслідків, у зв`язку з чим, необхідно у всіх частинах рішення суду вказати прізвище заявника « ОСОБА_3 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали зазначеної заяви, суд вважає, що викладені обставини не підлягають задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Зміст наведених норм ЦПК України дає право на усунення помилки технічного характеру - описки чи арифметичної помилки. Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків.

При вирішенні питання про внесення виправлень у судове рішення суд не вправі змінювати його зміст, здійснювати додаткове обґрунтовування чи здійснювати додаткове посилання на норми закону.

Як висловив Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11, суд може виправити лише власні помилки, допущені під час складання судового рішення: «Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, допущена під час його письмово-вербального викладення (помилка в правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації рішення чи його правосудність. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Описка, як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

З огляду на викладене, не можна віднести до описок помилки, які допустив не суд, а інший учасник судового процесу, та наявні в наданих суду документах. Отже, наведене вище свідчить, що не є опискою випадок, коли суд дослівно процитував у своєму рішенні зміст процесуального документа чи письмового доказу, наявного в матеріалах справи.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.11.2022 року заяву ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання на території України та належності до громадянства України задоволено частково. Встановлено факт постійного проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Удич Теплицького району Вінницької області на території України станом на 24 серпня 1991 року та 13 листопада 1991 року. В іншій частині заяви відмовлено.

07.02.2023 року заявник звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду, посилаючись на те, що при його виготовленні була допущена описка у його прізвищі, де вказано « ОСОБА_3 », замість вірного - « ОСОБА_4 », в підтвердження чого надав фотокопією паспорта громадянина СРСР серії НОМЕР_1 , виданого на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.02.2023 року заяву виправлено описку у вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частині рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.11.2022 року та вказано прізвище заявника - « ОСОБА_4 ».

При зверненні до суду, представник заявника вказує, що вірним написанням прізвища заявника є « ОСОБА_3 », як було вказано у первісній поданій до суду заяві, а також як написано у його свідоцтві про народження, а тому необхідно у всіх частинах рішення суду вказати прізвище заявника « ОСОБА_3 ».

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, зокрема фотокопії паспорта громадянина СРСР серії НОМЕР_1 , виданого 21.12.1978 року Відділом внутрішніх справ Теплицького райвиконкому Вінницької області, саме на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК).

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення суду ухвалене в межах наданих письмових доказів, які містять дані про особу заявника ОСОБА_2 , належних доказів, які б підтвердили обставини викладені у заяві про описку, заявником надані до суду не були, а тому відсутні підстави для задоволення заяви про виправлення описки.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 подану в інтересах ОСОБА_2 про виправлення помилки у виконавчому документі відмовити

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей