печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5413/24-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Президента України про відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Держави Україна в особі Президента України про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 02.02.2024 року дану справу розподілено для розгляду судді Григоренко І.В.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.02.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків, а саме, визначення позивачем належного відповідача та долучення до позовної заяви доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та копій поданих до суду документів.

15.04.2024 року на адресу суду в системі «Електронний суд» від позивача надійшла заява про усунення недоліків в якій позивач визначає належним відповідачем у правових відносинах за обставинами справи, спричинив шкоду позивачу, має повноваження на відшкодування спричиненої шкоди саме державу Україну, в особі представника Президента України та долучає докази направлення останньому копію позовної заяви та копій поданих до суду документів.

Перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та заяви про усунення недоліків, суддею встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Суд залучає відповідний орган чи особу, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, якщо дії законного представника суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у постанові від 28.10.2020 року у справі № 761/23904/19 також вказав, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного суду від 20 січня 2021 року у справі № 203/2/19 (провадження № 61-6983св20).

Аналізуючи викладене, суд зазначає, що визначення кола учасників справи це право позивача, натомість встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Суд повторно зазначає, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав (пункт 43 постанови Верховного Суду від 27.11.2019 року, справа №242/4741/16-ц (провадження № 14-515цс19).

Разом з цим, позивач в позовній заяві визначає, що метою подання позову є захист судом його конституційних прав шляхом призначення ефективного розміру відшкодування для виконання ухвали слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 22.01.2018 року у справі № 461/458/18 та не виконана уповноваженими особами держави України - ГУ НП у Львівській області (на день подання позову), що не узгоджується з визначеним позивачем колом учасників справи.

Отже, позивачем недоліки, визначені ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.02.2024 року, не усунуто.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме визначити чітко коло осіб, позовні вимоги та викласти їх у відповідності до матеріалів справи. В разі усунення таких недоліків, подати до суду позовну заяву в новій редакції разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників справи, а у разі подання в електронній формі через електронний кабінет позивачзобов`язаний долучити докази направлення їх учасникам справи.

Згідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 127, 175, 177, 185, 260, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Президента України про відшкодування моральної шкоди.

Роз`яснити позивачу право протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки, шляхом подання позовної заяви з додержанням вимог, встановлених ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 16.04.2024 року.

Суддя І.В. Григоренко