Справа № 524/1547/24
Провадження № 2/524/1279/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2024 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії,-

В С Т А Н О В И В:

14.02.2024 року до суду надійшла позовна заява АТ «Полтаваобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії.

Вказана заява від імені АТ «Полтаваобленерго» підписана Ланг О.О. на підставі довіреності № 10-73/34419 від 26.12.2023 року, виданої головою правління товариства.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною першою статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Суд наголошує, що до позовної заяви не долучено доказів на підтвердження повноважень Ланг О.О. на право підпису від АТ «Полтаваобленерго» позовної заяви, зокрема за статутом чи положенням, або за посадовою інструкцією чи трудовим договором (контрактом), а для самопредставництва юридичної особи у малозначних справах не достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності, про що зробила висновок Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач вказує на те, що АТ «Полтаваобленерго» є оператором системи розподілу електричної енергії та надає послуги з постачання електричної енергії, зокрема, до квартири за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 відкритий на ім`я ОСОБА_1

31.08.2023 року за вищевказаною адресою уповноваженими особами АТ «Полтаваобленерго» виявлено порушення ПРРЕЕ, яке полягало у самовільному підключенні електроустановки до електричної мережі.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 29182,69 грн., вартість позачергової перевірки засобу обліку в сумі 589,92 грн. та судові витрати.

Разом з тим, як вбачається з договору № 6025206 від 31.05.2012 р. про користування електричною енергією споживачем послуг з постачання електричної енергії є ОСОБА_1 .

У позовній заяві відсутні дані щодо правового статусу квартири та її мешканців.

Згідно ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Позивачем у викладі обставин не зазначено на підставі чого вартість не облікованої електричної енергії підлягає стягненню з відповідачів у солідарному порядку.

З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому, з урахуванням викладеного ОСОБА_3 необхідно надати на підтвердження повноважень на право підпису від імені АТ «Полтаваобленерго»позовної заяви трудовий договір (контракт) чи посадову інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника), зазначити підстави солідарного стягнення коштів з відповідачів.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Дійсну позовну заяву Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків тривалістю 5 днів з дня отримання позивачем даної ухвали, попередивши, що у супротивному випадку позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Предоляк