Справа № 523/2544/23
Провадження №2/523/611/24
У Х В А Л А

"27" лютого 2024 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси в складі:

головуючої судді Мурманової І.М.,

за участю секретаря судового засідання Бєлік Л.В.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду № 6 в місті Одесі клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Бикова Дмитра Юрійовича про прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог, клопотання представника Служби у справах дітей Роздільнянської міської ради про залучення третьої особи, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Роздільнянської міської ради, про визначення місця проживання дитини з батьком, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: Орган опіки та піклування Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради, Служба у справах дітей Одеської міської ради, про визначення місця проживання дитини з матір`ю.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 13 березня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Також, зобов`язано орган опіки та піклування надати висновок щодо розв`язання спору.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 13.03.2023 року задоволено клопотання представника позивача - витребувано від: КНП «Одеська обласна психіатрична лікарня № 2» Одеської обласної ради» належним чином засвідчену копію історії хвороби, заведеної відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо її перебування на лікуванні з вересня 2022 року (а.с.46).

На виконання ухвали про витребування доказів 30.03.2023 року (вх. № 8569) надійшли копії історії хвороби відносно ОСОБА_1 (а.с.49-83 том №1).

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 01 червня 2023 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини (а.с.154-155 том №1).

В подальшому ухвалою суду від 01.06.2023 року задоволено клопотання представника позивача за зустрічним позовом витребувано низку документів щодо історії хвороби позивача (а.с.157-158 том №1).

На виконання ухвали про витребування доказів на адресу суду 27.06.2023 року (вх. № 17873) надійшов лист Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби щодо перетину державного кордону України (а.с.163).

В подальшому, 24.07.2023 року (вх. № 20376) надійшов лист за підписом Пересипської (Суворовської) районної адміністрації щодо розгляду справи у відсутність представника третьої особи та надання копії акту обстеження (а.с.165-167 том №1).

За підписом представника позивача за зустрічним позовом, на адресу суду 28.08.2023 року (вх. № 6686) надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів (а.с.176-216 том №1).

Також, 30.10.2023 року (вх. № 31401) надійшло клопотання позивача за зустрічним позовом про долучення до матеріалів справи копій документів (а.с.1-80 том №2).

Також, 16.01.2024 року від адвоката Бикова Д.Ю. надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів (а.с.85-131том №2).

На адресу суду надійшла заява адвоката Бедексєєвої В.Л. про розірвання договору про надання правової допомоги № 08/23 від 01.02.2023 року, з ініціативи адвоката (а.с.132 том №2).

Також, 17.01.2024 року надійшло клопотання позивача за зустрічним позовом щодо визнання явки позивача за первісним позовом обов`язковою та надання можливості сину висловлювати власну думку щодо його місця проживання, шляхом особистої присутності в судових засіданнях (а.с.133-136 том №2).

Крім іншого, 17.01.2024 року (вх. № 1478) за підписом представника Служби у справах дітей Роздільнянської міської ради Подолінського Олега Михайловича надійшло клопотання про залучення до участі в справі в якості треті особи Виконавчий комітет Роздільнянської міської ради Одеської області, як орган опіки та піклування (а.с.144-147 том №2).

В подальшому, 22.02.2024 року (вх. № 6097) надійшла заява представника позивача за зустрічним позовом адвоката Бикова Д.Ю. про прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог, згідно якої позовні вимоги викладені наступним чином: повернути малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до України за адресою реєстрації малолітньої дитини, а саме: АДРЕСА_1 ; визнати місце проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою реєстрації мати дитини ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 ; відібрати малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від батька ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , без позбавлення батьківських прав та повернути дитину матері.

Чергове підготовче засідання у справі призначено на 27 лютого 2024 року.

Від представника позивача за зустрічним позовом адвоката Бикова Д.Ю. надійшла заява щодо можливості проведення підготовчого засідання у відсутність сторони позивача та вирішення питання про прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог (а.с.171 том №2).

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи.

Вирішуючи питання щодо прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог від 22.02.2024 року за вх. 6097 (а.с.150-160), суд зазначає наступне.

Відповідно до положення п.10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України суд, в підготовчому засіданні, зокрема, вирішує заяви та клопотання учасників справи тощо.

Згідно заяви про збільшення розміру позовних вимог представник позивача визначив додаткову вимогу щодо повернення дитини на територію України.

До заяви про збільшення розміру позовних вимог представником позивача надано документи на підтвердження направлення заяви учасникам провадження та квитанцію про доплату судового збору в розмірі збільшених позовних вимог (а.с.162).

Отже, дослідивши матеріали справи та заяву про збільшення розміру позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Згідно п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Судом враховуються висновки викладені в Постанові Верховного Суду (справа № 910/18389/20), де, суд зазначив, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

З огляду на викладене судом при розгляді заяви про збільшення розміру позовних вимог враховуються висновки Верховного Суду щодо зазначених правовідносин.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 ГПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Судом враховується те, що Верховний Суд також звертає увагу, що у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Судом враховуються висновки Верховного суду щодо того, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Отже, з урахуванням викладеного, зважаючи на предмет заявлених вимог фактично подання до суду нової вимог не майнового характеру, що забезпечить позивачу належний захист порушених прав, суд дійшов висновку, що подана заява про збільшення позовних вимог є заявою про зміну предмета позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є: певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №487/10128/14-ц).

Таким чином, подана заява відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, що відповідно не перешкоджає у її прийнятті до розгляду, оскільки позивачем у поданій заяві змінюється/додається предмет позову, а підстави позову залишаються незмінними.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заява про зміну предмета позову відповідає, вимогам ст. 49 ЦПК України, а відтак, підлягає прийняттю до розгляду, у зв`язку з цим, сторонам слід встановити строки для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення на відповідь на відзив та пояснення щодо позову і відзиву.

Щодо клопотання про залучення до участі в справі третьої особи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Про залучення третіх осіб до участі у справі, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору це особи, які вступають у вже розпочатий процес, якщо рішення по справі може вплинути на їх права або обов`язки по відношенню до однієї із сторін. Оскільки третя особа не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, то метою її участі в чужій справі (процесі) є захист не суб`єктивного права, а свого юридичного інтересу. Іншими словами, об`єктом судового захисту для третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, виступає охоронюваний законом інтерес, який, як правило, носить цивільно-правовий характер.

Відповідно до вимог ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів, зокрема про визначення місця проживання дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно п. 3 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дітей, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року за N 866, органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад. Безпосереднє ведення справ та координація діяльності стосовно захисту прав дітей покладаються на служби у справах дітей районних, районних у м. Києві та Севастополі держадміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад, сільських, селищних рад, об`єднаних територіальних громад.

Предметом розгляду цивільної справи є визначення місця проживання малолітньої дитини, відібрання дитини у батька та повернення матері тощо. Орган опіки та піклування, який згідно закону провадить свою діяльність, пов`язану із захистом прав дитини, з дотриманням таких принципів: забезпечення найкращих інтересів дитини; недопущення дискримінації дітей; конфіденційності інформації про дитину тощо має бути залучений до участі в справі за вищевказаними позовними вимогами.

З урахуванням викладеного клопотання представника Служби у справах дітей Роздільнянської міської ради щодо залучення третьої особи підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 19, 49, 53, 247, 258, 260, 277, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 про прийняття заяви про зміну предмету позову (збільшення розміру позовних вимог) та клопотання представника Служби у справах дітей Роздільнянської міської ради про залучення третьої особи задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позовних вимог за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: Орган опіки та піклування Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради, Служба у справах дітей Одеської міської ради, про повернення малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до Україну за адресою реєстрації малолітньої дитини, а саме: АДРЕСА_1 ; визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою реєстрації мати дитини ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 ; відібрання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від батька ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , без позбавлення батьківських прав батька та повернення дитини матері.

Залучити до участі в справі в якості третьої особи - Виконавчий комітет Роздільнянської міської ради Одеської області, як орган опіки та піклування (, Одеська область, м. Роздільна, вул. Муніцепальна, буд. 17)

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву з врахуванням зміни шляхом доповнення позовних вимог. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Відповідно до положення ст. 181 ЦПК України, третя особа може подати свої пояснення щодо позову. У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

Підготовче засіданні призначити на 10 квітня 2024 року на 14 год. 40 хв. в залі судових засідань № 6 в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси (вул. Чорноморського козацтва, 68, м. Одеса).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http:/sv.od.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: