Справа № 214/1966/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2024 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сіденко С.І., розглянувши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Страх В. О., звернулася до суду через систему «Електронний суд`з вказаним позовом, у якому просить суд ухвалити рішення, яким визнати, що квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , частки яких є рівними, по ? частині кожному, поділивши набуте майно наступним чином: визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 49.2, житлова площа (кв.м): 27.2, залишивши у власності ОСОБА_2 іншу ? частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Перед відкриттям провадження у справі, суддя з`ясовує чи подано позовну заяву із додержанням вимог, викладених у статтях175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Правову категорію зміст позовних вимог слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, тому для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться, зокрема в статті 175 ЦПК України.

Як убачається з поданого позову, позивач виклала позовні вимоги щодо предмета спору без визначення розміру частки спірного майна, що переходить у власність кожної із сторін, а ці яастики ідентифікувала як «?».

Наведене вказує на те, що позовні вимоги не конкретизовані, що є недоліком позовної заяви.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання (надсилання) до суду заяви з доказами її надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи про уточнення позовних вимог п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Сіденко