справа № 363/2617/23 головуючий у суді І інстанції Котлярова І.Ю.
провадження № 22-ц/824/5948/2024 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

29 лютого 2024року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Фінагеєва В.О. (суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 серпня 2023 року про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просив розірвати шлюб між ним та ОСОБА_3 , зареєстрований 11 жовтня 2016 року відділом реєстрації актів громадянського стану Вишгородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №301.

У серпні 2023 року ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про надання сторонам шестимісячного строку для примирення, посилаючись на те, що відповідач бажає зберегти сім`ю.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 серпня 2023 року заяву ОСОБА_3 задоволено. Надано сторонам строк для примирення строком на шість місяців. Провадження у справі зупинено до закінчення строку для примирення.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції в частині зупинення провадження у справі, ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції через порушення норм процесуального права та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач вказує про те, що він перебуває в зоні бойових дій, а тому, зупиняючи провадження у справі з метою надання строку на примирення, суд не оцінив, наскільки реальною є можливість примирення сторін, у тому числі з урахуванням обґрунтувань позовної заяви, де зазначено, що примирення є неможливим, оскільки шлюб розпався, а тому надання судом часу на примирення буде безрезультатним. Крім того, позивач не отримував заяву про примирення.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про зупинення провадження у справі, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, дослідивши матеріали справи та доводи сторін, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну задовольнити виходячи з наступного.

Зупиняючи провадження у справі, суд першої інстанції керувався п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України та тим, що відповідач хоче зберегти сім`ю.

Апеляційний суд не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що розумність строків розгляду справи судом є однією з основних засад цивільного судочинства.

Частиною сьомою статті 240 ЦПК України визначена можливість суду у справі про розірвання шлюбу зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Водночас, у пункті 4 частини першої статті 251 ЦПК України встановлено обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Системний аналіз наведених положень матеріального та процесуального права дає підстави для висновку, що заходи для примирення подружжя вживаються судом за таких умов: це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ.

Відповідні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 08 березня 2023 року у справі №127/16963/22-ц.

Надаючи строк для примирення подружжя та зупиняючи розгляд справи на 6 місяців, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що закріплена у статті 111 СК України норма права є диспозитивною, тому суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства, а за обставинами справи існує реальна можливість примирення сторін.

Оскільки суд не може формально застосовувати інститут примирення подружжя, тому, вирішуючи заяву відповідача про надання строку на примирення, суд першої інстанції повинен був оцінити: строк, який сплинув із моменту пред`явлення позову про розірвання та ухвалення оскаржуваного судового рішення; вказати на обставини справи, які свідчать про можливість примирення сторін.

При цьому, отримавши заяву відповідача про надання терміну для примирення, суд першої інстанції не повідомив про це позивача та позбавив його можливості викласти свої заперечення щодо можливості такого зупинення.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, ОСОБА_1 з 15 вересня 2022 року перебуває на військовій службі та в період з 24 вересня 2022 року по 28 листопада 2022 року, з 07 грудня 2022 року по 19 грудня 2022 року перебував у зоні бойових дій, а тому, зупиняючи провадження у справі з метою надання строку на примирення, суд першої інстанції не оцінив, на скільки реальною є можливість примирення сторін, у тому числі з урахуванням заперечень сторони позивача, який у позовній заяві висловив свою категоричну позицію щодо наявності підстав для розірвання шлюбу та неможливість збереження сім`ї.

З наведених вище підстав, апеляційний суд приходить до висновку, що зупинення судом першої інстанції провадження у справі на 6 місяців з метою надання сторонам строку на примирення належно не обґрунтовано, не наведено оцінки співмірності та дієвості застосованого судом заходу для примирення подружжя з урахуванням обставин цієї справи у співвідношенні з необхідністю дотримання розумних строків розгляду справ.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що у відповідності до ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали і направлення справи для подальшого розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 252, 374, 379, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 серпня 2023 рокускасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Фінагеєв В.О.

Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.