Справа 681/206/24
№ 2/688/455/24
Ухвала

01 березня 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі: головуючого судді Цідик А.Ю., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації,

встановив:

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 01.03.2024 прийнято до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації.

Дослідивши позовну заяву, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, з огляду на таке.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як слідує з позовної заяви, ОСОБА_1 через канцелярію Полонської міської ради отримав Відкритий лист, який був поширений відповідачами через соціальну мережу «Facebook», у зв`язку з чим зміст листа став відомим необмеженому колу користувачів. До позовної заяви позивач додав як докази скриншоти із соціальної мережі «Facebook».

Разом з тим, позивач в позовній заяві не зазначив гіперпосилання (URL, посилання) на конкретну сторінку в соціальній мережі «Facebook», де міститься вказаний лист, тобто не конкретизований час та спосіб розміщення вказаної інформації.

Крім того, позивач в резолютивній частині позовної заяви просить зобов`язати відповідачів спростувати недостовірну інформацію щодо позивача, зокрема шляхом розміщення спростування в соціальній мережі «Facebook», та розмістити там же публічні вибачення.

Проте позивач не конкретизує на якому саме акаунті (сторінці) соціальної мережі «Facebook» мають міститися спростування недостовірної інформації та публічні вибачення.

Відповідно до п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судам слід звертати увагу на відповідність позовної заяви (заяви) вимогам ЦПК. Така заява має містити, зокрема відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

Так, в справах про захист честі, гідності та ділової репутації предметом доказування є: поширення недостовірної інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі, у будь-який спосіб; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширена інформація стосується саме особи позивача; і що поширена інформація порушує особисті немайнові права особи позивача або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

У випадку розміщення недостовірної інформації в мережі Інтернет особа повинна надати до суду докази розміщення даної інформації.

Вказавши, що інформація поширена в мережі Інтернет позивач не надав юридичного підтвердження належності акаунта в соціальній мережі конкретній особі (відповідачам) в реальному житті та не вказав власника веб-сайту, на якому така інформація поширена (п. 9,12 постанови Пленуму ВСУ №1 від 27.02.2009 року).

Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник вебсайту.

Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник вебсайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Крім того, із додатків до позовної заяви неможливо встановити, що додані в якості доказів скриншоти публікацій, розміщені користувачем « ОСОБА_4 », були поширені саме відповідачами, як і неможливо встановити, що вони опубліковані саме у соціальній мережі «Фейсбук».

При цьому, позивач може замовити проведення фіксації і дослідження змісту веб-сторінки у мережі Інтернет в обсязі базової або комплексної послуги відповідно до Порядку надання послуг з видачі звітів за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінок у мережі Інтернет та довідок з відомостями про власників веб-сайтів / реєстрантів доменних імен або інформацією про їх встановлення, затвердженого директором Об`єднання підприємств Український мережевий інформаційний центр від 11.01.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву належить залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 7 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у позовній заяві слід зазначити гіперпосилання (URL, посилання) на конкретну сторінку в соціальній мережі «Facebook», де міститься інформація, яку він вважає недостовірною та просить спростувати; зазначити належність акаунта в соціальній мережі конкретній особі (відповідачам) та вказати власника веб-сайту, на якому така інформація поширена; конкретизувати позовні вимоги - на якому саме акаунті (сторінці) соціальної мережі «Facebook» мають міститися спростування недостовірної інформації та публічні вибачення.

Роз`яснити позивачу, що у разі повного або часткового невиконання ухвали суду у вказаний строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Алла ЦІДИК