Справа № 308/7928/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 лютого 2024 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Крегул М.М., за участю секретаря судових засідань Микуланинець О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, заяву адвоката Шпуганича Василя Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про роз`яснення рішення Ужгородського міськрайонного суду від 21.04.2023 року по справі №308/7928/22, за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третя особа без самостійних вимог на боці відповідача: Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківсськ), третя особа без самостійних вимог на боці позивача ОСОБА_3 , про припинення зобов`язання за кредитним та іпотечним договором,-
Подану заяву адвокат мотивує тим, що у грудні 2023 року представник позивачів звернувся до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Капітула Г.Д. з проханням вилучити з державного реєстру речових прав записи про обтяження майна, квартири в АДРЕСА_2 забороною та іпотекою.
У відповідь на звернення заявника, нотаріус Капітула Г.Д. надала витяг з Державного реєстру речових прав у яких наявні два записи про обтяження квартири забороною та іпотекою та повідомила, що на підставі вказаного рішення суду не може їх вилучити, так як у рішенні не зазначено про зобов`язання до вчинення вказаних дій про вилучення. Окрім того, міститься розбіжність у даті реєстрації іпотеки яка зазначена в рішенні суду та Державному реєстрі прав. Постанова про відмову у вчиненні реєстраційної дії не надавалася.
Окрім того , 22.12.2023 р. на адресу банку було скеровано заяву, в якій ОСОБА_1 просив ініціювати питання вилучення з державного реєстру речових прав на нерухоме майно. У відповідь отримано повідомлення, що дія договору кредиту на думку банку не припинена і банк не буде припиняти заборону/іпотеку, а також повертати власникам оригінали правоустановчих документів.
При посвідченні іпотечного договору нотаріус Капітула Г.Д. зареєструвала у державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про обтяження № 6289403 та реєстрі іпотек запис про іпотеку 6289410. Підстава для записів слугував укладений сторонами Іпотечний договір від 17 грудня 2007 року № 2295.
Згідно вказаного ршення суду від 21.04.2023року, дія договору іпотеки від 17 грудня 2007 року зі змінами і доповненнями на майбутнє припинена. Отже наявність у Державному реєстрі речових прав (відомості з 2013 року перенесено з Державного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек) записів про заборону та іпотеку квартири в АДРЕСА_2 порушенням прав та інтересів власника майна ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на мирне володіння своїм майном.
На даний час власники майна та їх представник не мають інформації про кількість обтяжень на квартиру які накладалися нотаріусом який посвідчував договір чи іншими нотаріусами/реєстраторами.
Вказане питання, на думку заявника, потребує роз`яснення рішення суду від 21.04.2023 р. на предмет того чи є вказане рішення підставою для вилучення з Державного реєстру речових прав записів про припинення заборони та іпотеки квартири в АДРЕСА_2 незалежно від того чи заявлялася у позові вимога про вилучення обтяження чи зобов`язання вчинення дій які самі по собі є похідні від дійсності договору на підставі яких такі обтяження накладалися.
Адвокат Шпуганич В.П. у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі.
Представник АТ КБ «Приватбанк» у судове засідання також не з`явився, однак. від представника - Дурдинець Р. до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання без її участі. Крім того зазначила, що заяву про роз`яснення рішення суду вважає безпідставною та такою, в задоволенні якої слід відмовити, оскільки рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.04.2023 року не потребує роз`яснення, а обставини, наведені в заяві, призведуть до заміни та внесення в нього нових даних.
Інші учасники справи у судове зсідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи.
Дослідивши зміст поданої зави про роз`яснення рішення суду, приходжу до наступного висновку.
Згідно з ч.3 ст. 271 ЦПК України заява про роз`яснення судового рішення розглядається у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення, тому перешкод для розгляду заяви не знайдено.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.
Тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
У п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення в цивільній справі № 14 від 18.12.2009р. зазначено, що відповідно до ст. 221 ЦПК України (2001р.) слідує, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.
За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.
Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.
Враховуючи наведене вище і те, що рішення суду від 21.04.2023 року у справі №308/7928/22, за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третя особа без самостійних вимог на боці відповідача: Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківсськ), третя особа без самостійних вимог на боці позивача ОСОБА_3 , про припинення зобов`язання за кредитним та іпотечним договором, викладено в чіткій формі і останнє є повністю зрозумілим, щодо тих сторін відносно яких воно постановлене, так і тих, що повинні здійснювати його виконання суд, приходить до висновку, що подана представником позивача адвокатом Шпуганич В.П. заява є безпідставною та необґрунтованою, а тому , в її задоволенні слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 260, 271, 353 ЦПК України,
У задоволенні заяви адвоката Шпуганича Василя Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про роз`яснення рішення Ужгородського міськрайонного суду від 21.04.2023 року по справі №308/7928/22, за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третя особа без самостійних вимог на боці відповідача: Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківсськ), третя особа без самостійних вимог на боці позивача ОСОБА_3 , про припинення зобов`язання за кредитним та іпотечним договором відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 23.02.2024 року о 13 год. 25 хв.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул