Справа № 308/3858/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки і піклування Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , а інтересах якої діє адвокат Краснощок Олександр Григорович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою, у якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною фізичної особи з інвалідністю третьої групи загального захворювання третьої групи без терміну перегляду, встановити над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку та призначити заявника ОСОБА_1 опікуном над особою з інвалідністю, визнаною судом недієздатною, за поданням органу опіки та піклування.

Ознайомившись із матеріалами заяви приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до статті 41 ЦК України правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

Нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Отож, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Отож необхідно надати суду висновок органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_1 опікуном над недієздатною фізичною особою, а також докази того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

Частиною 3 ст.296 ЦПК України встановлено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

У заяві зазначено, що ОСОБА_2 є матір`ю заявника, однак на підтвердження факту родинних відносин до матеріалів заяви жодних даних не додано.

Крім того, у відповідності до ч. 3 ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Предметом доказування в даній категорії справ є: наявність хронічного, стійкого психічного розладу; факти, що підтверджують, що фізична особа не може розуміти значення своїх дій та керувати ними; причинний зв`язок між психічним розладом і тим, що фізична особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій керувати ними; інші обставини; висновок судово-психіатричної експертизи; довідки з медичної установи; довідки про постановку на облік у психіатричній установі; виписка з історії хвороби.

Усі доводи і докази щодо предмету доказування мають бути чітко і детально викладені заявником у поданій заяві.

Так, у заяві заявник вказує, що ОСОБА_2 являється особою похилого віку, часто хворіє гіпертонічною хворобою, ішемічною хворобою серця, варикозною хворобою вен н/кінцівок, виражене порушення функції хребта опори та ходи, двобічною сенсоневрольною глуховатістю 3 ступеня, в зв`язку з чим не може забезпечити собі нормальне життя та самообслуговування, постійно потребує стороннього догляду та опіки. Також, вказує, що в неї спостерігається постійне зниження пам`яті, існують симптоми розсіяного склерозу. Розлад її здоров`я носить хронічно стійко прогресуючий характер, внаслідок чого не може віддавати звіт своїм діям та керувати ними.

Разом із тим, заявником у заяві не зазначено та не додано доказів, що підтверджують наявність у ОСОБА_2 хронічного та стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, станом на дату звернення до суду.

Згідно постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» № 3 від 25.05.1998 зазначено, що даними про психічну хворобу можуть бути довідки про стан здоров`я, виписка з історії хвороби й інші документи, видані лікувально-профілактичними закладами.

Крім цього, у заяві не зазначено чи перебуває ОСОБА_2 на обліку у психіатра та якщо так, то в якому медичному закладі. При цьому, додані до заяви акт огляду №309/2 від 26.02.2024, протокол засідання лікарсько-консультативної комісії №81 від 22.02.2024, довідка до акта огляду МСЕК не містить даних про психічний стан здоров`я ОСОБА_2 .

Зазначені відомості повинні бути вказані в заяві та суду повинні бути надані докази на їх підтвердження, оскільки відповідно ст. 298 ЦПК України, суд занаявності достатніхданих пропсихічний розладздоров`яфізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Окрім того, слід зазначити, що згідно ч.ч.1, 2, 4 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи,що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі вдень надходження документів.

Відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці,арбітражні керуючі, судові експерти,органи державної влади та інші державні органи,органи місцевого самоврядування,інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами,в обов`язковому порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Таким чином, у відповідності до ч.6 ст.14 ЦПК України, адвокат Краснощок Олександр Григорович, який є представником заявника, в обов`язковому порядку повинен реєструватися в електроному кабінеті у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) та зазначати про це у позовній заяві при зверненні до суду. Проте, адвокат Краснощок Олександр Григорович вказану інформацію у поданій заяві не зазначив. Згідно відповіді №563736 ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 не має зареєстровано Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС. Адвокат Краснощок Олександр Григорович не надавав письмову заяву із зазначенням обставин та обґрунтуванням, які суперечили б його релігійним переконанням, не реєструвати електронний кабінет у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Відповідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Заявником додано лише копію заяви без додатків, у зв`язку із наведеним, заявнику слід додати копії всіх документів, що додані до заяви для заінтересованої особи.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177, 297 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати заявнику строк, п`ять днів, з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки і піклування Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, - залишити без руху.

Заявник має право протягом строку, п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху усунути вказані недоліки. Якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило