Справа № 468/1483/23
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2024 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчука С.В., секретаря судового засідання - Онофрійчук М.О., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Баштанської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в заяві зазначила, що являється рідною онукою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .Бабуся позивача проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

На день смерті бабусі ОСОБА_2 , позивач, була знята з реєстрації місця проживання в АДРЕСА_1 , відповідно не мала за вказаною адресою реєстрації місця свого проживання і фактично там не проживала, перебуваючи в Італійській республіці.

За життя ОСОБА_2 розпорядилась належним їй спадковим майном, а саме: квартирою, земельною ділянкою, автомобілем, склавши відповідний заповіт, яким зазначене майно вона заповіла своїй доньці ОСОБА_3 , сину, ОСОБА_4 , онукі - ОСОБА_1

13 січня 2023 року закінчився передбачений ст.1270 ЦК України і п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» десятимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, який позивачем було пропущено з поважних причин, у зв`язку з необізнаністю про існування заповіту від 12 липня 2019 року, про який дізналась тількив квітні місяці 2023 року. Так як проживає, за межами України.

19.05.2023 року приватним нотаріусом Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Остапенко В.В., винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтва у праві на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_2 , в зв`язку з порушенням строку прийняття спадщини.

Позивач не мала змоги зважаючи на вказані вище обставини вчасно звернутись із відповідною заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату, а тому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, до суду надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність та підтримання позову.

Представник відповідача до суду не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином. До суду направив заяву про визнання позовних вимог.

Визнання позову відповідачем не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК є підставою для задоволення позову у підготовчому провадженні.

Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи ( копію закордонного паспорту ОСОБА_1 ; копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ; копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 ; копію заповіту ОСОБА_2 від 12.07.2019 року (з витягом), відповідно до якого ОСОБА_2 заповіла своє майно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 ; копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 травня 2023 року, відповідно до якої ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через пропущений строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини)суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Новогорожене Баштанського району Миколаївської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 21.03.2022 р., яке видане Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис № 107. Померла є рідною бабусею позивача, що підтверджується копією свідоцтва про народження матері позивача, ОСОБА_3 - свідоцтво про народження, серії НОМЕР_2 від 26.05.1993 року, актовий запис №22). За життя ОСОБА_2 склала заповіт.

За змістом норм статей 1268-1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

У передбачений ч. 1ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк, в який позивач мала звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач не звернулася, в зв`язку з необізнаністю про існування заповіту від 12 липня 2019 року, про який дізналась тількив квітні місяці 2023 року. Так як проживає, за межами України.

Суд вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, оскільки позивач не проживала на території України. Зазначене обмежило реалізацію права спадкоємця у встановлений законом строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За положеннямистатті 1218 ЦК Українидо складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1270 ч. 1, 1272 ч. 3 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк терміном в 3(три) місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті бабусі, ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення (отримання) через Баштанський районний суд.

СУДДЯ: