Справа №303/7645/24
УХВАЛА

23 вересня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Полянчук Б.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання права власності.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України виходячи з наступного.

Так, звертаючись з позовом до суду позивач заявив вимоги про розірвання шлюбу, а також про визнання права власності на майно, яка є вимогою майнового характеру, але в порушення п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначив ціну позову.

Відповідно до ч. 3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Стаття 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачає, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час звернення з позовом до суду складає 1211,20 грн.

Згідно зі ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211,20 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 15140,00 грн.

Відповідно до п.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

Таким чином, при поданні позову про визнання права власності на майно судовий збір сплачується виходячи із ціни позову (вартості майна).

Звертаючись з позовом до суду позивач сплатив 1211,20 грн. судового збору за позовними вимогами про розірвання шлюбу, але не зазначив ціну позову з позовних вимог майнового характеру про визнання права власності на майно та не сплатив за цими вимогами судовий збір.

Частиною 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попереднього визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Позивач просить визнати право власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку, що розташована в АДРЕСА_1 ., але не зазначив дійсну вартість цього нерухомого майна, оскільки в договорі купівлі-продажу від 25.01.2019 вказано вартість земельної ділянки на час укладення правочину, а не на момент звернення з позовом до суду. Доказів, які підтверджують вартість спірного автомобіля взагалі не надано.

Таким чином, звертаючись з позовом до суду позивач не зазначив ціну позову, не сплатив судовий збір за позовними вимогами майнового характеру та не зазначив доказів, які підтверджують вартість майна на яке просить визнати право власності, тому на підставі ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» позивачу попередньо необхідно встановити розмір судового збору з позовних вимог майнового характеру в сумі 10 000 грн.

За таких обставин позивачу необхідно надати строк для сплати судового збору в розмірі 10 000 грн. за наступними реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області та надання суду документів, які таку сплату підтверджують.

Також слід звернути увагу на ст.2 ЦПК України, яка передбачає, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Звертаючись з позовом до суду позивач посилався на відсутність спору про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя і фактично звернувся з позовом не з метою захисту своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а в інтересах відповідачки, оскільки заявив вимоги про визнання за нею права власності на майно.

Позивач зазначив у додатках до позовної заяви копію технічного паспорту на транспортний засіб, але фактично не долучив її до позову, оскільки надана суду копія документа виконана в такій якості, що її неможливо прочитати.

Згідно ч.1 ст.185 суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати строк для виправлення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя