У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

головуючого судді Бенца К.К.

при секретарі судового засідання Майор Ю.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , поданого в особі представника - адвоката Кислий А. М. до Ужгородської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 , поданого в особі представника - адвоката Кислий А. М. до Ужгородської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування.

03.07.2024 року представником позивача було подано до суду клопотання про призначення

почеркознавчої експертизи, та на вирішення експерта поставити наступне питання: «Чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у заяві №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 року тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою». Оплату за проведення експертизи просив покласти на позивача .

Клопотання обгрунтовує тим, що за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 21.05.2024 року було витребувано з Першої Ужгородської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію заяви №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 р. зі спадкової справи №69636175, що була відкрита після смерті ОСОБА_3 . Після ознайомлення з копією заяви №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 р. у сторони позивача з`явилися сумніви щодо справжності підпису ОСОБА_3 у заяві №64837249 від 03.10.2019 року. З огляду на викладене, представник позивача вважає, що для з`ясування цієї обставини, яка має значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері почеркознавства.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 подане клопотання підтримав з підстав та мотивів викладених у клопотанні та просив суд його задовольнити. Також просив суд витребувати з Першої Ужгородської державної нотаріальної контори оригінал заяви №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 р. зі спадкової справи №69636175, що була відкрита після смерті ОСОБА_3 , яка є обєктом дослідження і необхідна для проведення експертизи.

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. Крім того, представник відповідача подав до суду заперечення на клопотання про призначення експертизи, згідно якого зазначив, що ОСОБА_2 не заявлено позовну вимогу про визнання заяви №64837249 від 03.10.2019 року недійсною, тому дослідження того, ким виконано підпис від імені ОСОБА_3 не може бути предметом доказування та не є предметом судового розгляду, з огляду на наведене просив суд відмовити у задоволенні клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи у повному обсязі.

Заслухавши доводи представника позивача, дослідивши матеріали справи в межах заявленого клопотання , суд приходить до наступного.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Як встановлено судом 03.07.2024 року представником позивача було подано до суду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, та на вирішення експерта просив поставити наступне питання: «Чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у заяві №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 року тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою».

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд має право для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Суд зауважує, що предметом доказування у даній справі, є визнання права власності на квартиру в порядку спадкування.

Слід відмітити, що в силу ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта є встановлення саме обставин, які входять до предмету доказування. Разом з тим, питання чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у заяві №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 року тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою не входить до предмету доказування у даній справі, оскільки жодним чином не стосується підстав позову.

Враховуючи викладене, з огляду на зміст положень ст.102 ЦПК України, характер та зміст спірних відносин, суд не вбачає підстав для призначення судово-почеркознавчої експертизи з питання належності ОСОБА_3 підпису у заяві №64837249 від 03.10.2019 року про скасування заповіту №3-653 від 20.12.2018 року, а відповідно і підстав для витребування оригіналу заяви.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст. 83, 84 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , поданого в особі представника - адвоката Кислий А. М. до Ужгородської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Дата складання повного тексту ухвали 20.09.2024 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца