Шаргородський районний суд
У Х В А Л А

19 лютого 2024 року

м. Шаргород

Справа № 152/218/24

Провадження № 2/152/148/24

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О., розглянувши та перевіривши на відповідність вимогам ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

встановив:

09.02.2024 ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної та матеріальної шкоди, в якій просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, порушує право на недоторканість ділової репутації ОСОБА_1 інформацію, поширену ОСОБА_2 , ОСОБА_3 стосовно отримання ним хабарів від директорів та учителів шкіл, покупки для синів квартир та ресторанів в м. Києві, «відмазування» його від кримінальної справи ОСОБА_4 , про те, що він силоміць заганяв людей до партії регіонів. Стягнути з відповідачів солідарно на його користь 20000 грн. моральної шкоди та 8975 грн. матеріальної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За приписами ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст. ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 на відповідність вимогам ЦПК України вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до статей 94, 277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди (пункт 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до вимог підпункту ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної особи немайнового характеру сума судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн). За подання до суду позовної заяви про відшкодування матеріальної шкоди сума судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн), за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди ставка судового збору становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн).

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового та майнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового і майнового характеру.

Пунктом 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі ВАСУ від 01.01.2015, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грошима, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. За позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди має справлятися судовий збір в розмірі, встановленому Законом.

Позовна заява ОСОБА_1 містить оду вимогу немайнового характеру - захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації, та дві вимоги майнового характеру - стягнення матеріальної шкоди в розмірі 8975 грн та моральної шкоди у розмірі 20000 грн.

Отже, позивач має сплатити судовий збір відповідно до кількості заявлених ним позовних вимог та надати підтвердження проведення такої оплати. Зокрема, за вимогу немайнову вимогу про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації, позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн, а за майнові вимоги повинен сплатити у частині відшкодування моральної шкоди судовий збір у розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028,00 грн. та в частині відшкодування матеріальної шкоди - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб 1211, 20 грн. Загальна сума судового збору, що підлягає оплаті повинна становити 5450,40 грн.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн, що підтверджується квитанцією АТ «КБ «ПРИВАТБАНК» №TS208204 від 09.02.2024, долученою до матеріалів позовної заяви.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 4239, 20 грн.

Крім того відповідно до ч.ч. 2,4,5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч наведеному, копії письмових доказів, подані до суду не засвідчені належним чином.

Вказані недоліки позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ч.1, ч.2 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху до виправлення недоліків у ній.

Недоліки мають бути усунуті шляхом доплати судового збору та долучення до справи, належним чином підтверджених підписом ОСОБА_1 , із зазначенням дати такого засвідчення копій документів, відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації в відшкодування моральної та матеріальної шкоди - залишити без руху.

Повідомити позивача ОСОБА_1 про необхідність виправлення недоліків заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ним копії даної ухвали і роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Копію ухвали надіслати позивачу на його електронну адресу, зазначену в позовній заяві.

Ухвала про залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала постановлена та підписана суддею 19.02.2024.

Суддя: Т.О. Соколовська