Суддя Шевченко С. В.
Справа № 644/6164/23
Провадження № 2/644/526/24
РІШЕННЯ

іменем України

12 лютого 2024 Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в особі судді Шевченка С.В., за участю секретаря с/з Кузьміної Ю.С., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної конториКозелько Т.М., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

учасники судового розгляду: представник позивача - адвокат Дворницький В.В.,

у с т а н о в и в :

Позивачка подала до суду вказаний вище позов, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її тітки ОСОБА_2 .

В обґрунтування вимог позивачка посилалася на те, що за життя ОСОБА_2 склала на її користь заповіт, до спадщини увійшла квартира за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 тітка померла. Проте прийняти спадщину у встановлений шестимісячний строк вона не встигла, оскільки спочатку займалась похованням померлої, отриманням свідоцтва про смерть, тощо. 24.02.2022 почалося широкомасштабне військове вторгнення рф і Харків піддавався постійним артилерійським обстрілам і вона була вимушена евакуюватися з міста. 15.03.2022 вона виїхала з України до Німеччини де перебувала до 06.08.2023. У Німеччині вона не мала можливості вирішити питання про прийняття спадщини. Цим вона зайнялась, як тільки повернулась до України літом 2023. Відтак, позивачка вважає, що пропустила строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Відповідачем було подано відзив в якому зазначалось, що позов ОСОБА_1 є безпідставним, оскільки жодних доказів про неможливість направити до нотаріуса письмової заяви про прийняття спадщини, як то передбачено пунктом 3.5 глави 10 частини 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, не було надано.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка доводилась рідною тіткою ОСОБА_1 . За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким зробила розпорядження, що все належне їй на момент смерті майно вона заповідала на користь позивачки.

З копії постанови від 14.08.2023 встановлено, що державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, після розгляду заяви ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , відмовила у видачі свідоцтва з тих підстав, що ОСОБА_1 пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) зроблено висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доводити так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.

В порушення вимог ст. 12, 81 ЦПК України позивачкою не надано суду доказів на підтвердження тих обставин, що з 15.03.2022 по 06.08.2023 вона перебувала за межами України і не мала можливості реалізувати у встановлений законом та Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спосіб своє право на прийняття спадщини.

ОСОБА_1 не надано суду жодного належного, допустимого та достовірного доказу, який би підтверджував факт її перебування за кордоном та неможливість подати до буд-якого нотаріуса України письмову заяву про прийняття спадщини.

За таких обставин, суд доходить висновку про необґрунтованість позову і, як наслідок, відсутність підстав для його задоволення.

На підставі викладеного, ст.ст. 2-13, 76, 81, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у позові ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа державний нотаріус 4-ї ХДНК Козелько Т.М., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Повний текст судового рішення складений 16.02.2024.

Суддя С.В. Шевченко