Справа № 754/1022/24
У Х В А Л А

Іменем України

23 січня 2024 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

На електронну пошту Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, яка подана до подачі позовної заяви.

Вивчивши письмові матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Усі правові засади, що стосуються порядку сплати судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір». Збір сплачується за місцем розгляду справи у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява подається до суду.

Таким чином, розмір судового збору за подання до суду фізичною особою заяви про забезпечення позову становить 605, 60 грн.

Судовий збір можна сплатити як у готівковій, так і у безготівковій формі, у тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»). Платіжне доручення про безготівкове перерахування судового збору чи квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до заяви.

Постановою Правління Національного банку України № 163 від 29.07.2022 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, а також вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до вказаної Інструкції, платіжне доручення оформляється за вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів та подається до банку, що обслуговує платника, у кількості примірників, необхідних для усіх учасників безготівкових розрахунків. (п. 3.1 Інструкції)

Згідно із п. 37 розділу ІІ Інструкції передбачено, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу». Платник заповнює його таким чином, щоб надати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Важливо, аби у розділі «Призначення платежу» платник вказав відомості про те, яка саме заява оплачується збором.

Також платіжне доручення має бути засвідчене підписом виконавця банку, відповідального за здійснення переказу коштів, і скріплене печаткою банківської установи з відміткою про дату надходження платіжного доручення та його виконання.

Серед інших реквізитів, квитанція про сплату судового збору має містити інформацію про суд першої інстанції, номер справи та учасників процесу.

Щодо належності заповнення реквізитів платіжного документа вказано у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 905/1057/18, а також в ухвалі від 23.03.2021 року у справі 280/3218/20.

З копії квитанції від 16.01.2024, яка долучена до заяви про забезпечення позову вбачається, що ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 за позовну заяву, що розглядається Деснянським районним судом міста Києва.

Таким чином, враховуючи вище викладене, вказане у копії квитанції призначення платежу та розмір сплаченого судового збору, суд приходить до висновку, що заявник не надала докази сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 605,60 грн.

Згідно ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи те, що заява про забезпечення позову не містить доказів сплати судового збору у розмірі 605,60 грн. за подання заяви про забезпечення позову, суд приходить до висновку про повернення заяви заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.. ст.. 151, 153 ЦПК України ,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 23.01.2024.

Суддя В.О. Сенюта