Справа № 953/6972/22
РІШЕННЯ
11 січня 2024 року м.Харків
Київський районний суд м. Харкова
у складі: головуючої судді - Лисиченко С.М,,
за участю секретаря судового засідання - Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та неустойку за договором оренди , -
ВСТАНОВИВ:
До Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість у розмірі 76 760 грн. 00 коп., яка складається із: заборгованості по орендній платі у розмірі 26 980 грн. 00 коп.; суми неустойки у розмірі 49 780 грн. 00 коп.
В обґрунтування вимог позивач зазначає, що 15 серпня 2022 року між ФОП ОСОБА_1 (Орендодавець) та ОСОБА_2 (Орендар) було укладено Договір оренди №А00145774 (далі - Договір), за яким, Орендодавець надає Орендатору у тимчасове платне користування обладнання, а Орендар зобов`язується прийняти обладнання та сплачувати Орендодавцю оренду плату та, по закінченню терміну оренди, повернути йому обладнання на умовах визначених даним договором. Найменування обладнання, що передається в оренду, його комплектація, заставна вартість, ціна оренди, мінімальний строк оренди вказуються у відповідному додатку до цього Договору, який є невід`ємною частиною Договору (п.1.2. договору). Орендна плата, відповідно до п.2.1 Договору, нараховується Орендодавцем на підставі розцінок Орендодавця із розрахунку за одну добу та вказується у відповідному додатку до цього Договору, який є невід`ємною частиною Договору. Орендна плата розраховується Орендодавцем і підлягає оплаті Орендарем з дати зазначеної Сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання Сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування.
Позивач вказує, що станом на 05.12.2022 , розмір заборгованості за Договором оренди №А00145774 від 15.08.2022 року становить 76 760,00 грн., з яких: 26 980,00 грн. сума заборгованості по орендній платі згідно Актів передачі обладнання у тимчасове користування від 17.08.2022 за період з 17.08.2022 по 15.11.2022 (91 доба х 200,00 грн/доба) + з 17.08.2022 по 15.11.2022 (91 доба х 120,00 грн./добу) = 29 120,00 грн., з урахуванням сум часткової сплати : 17.08.2022 580,00 грн.(2080,00 - 1500,00 грн. (сума гарантійного платежу), 17.08.2022 р. 1560,00 грн. (3560,00 грн. - 2000,00 грн. (сума гарантійного платежу); 49 780,00 грн. сума неустойки за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди, зазначеного в Актах прийому-передачі від 17.08.2022 відносно: «Драбина шарнірна Forte 4х4 сх., довжина 4,67/1,26м., вага15,5 кг. 1шт» за період з 21.08.2022 по 15.11.2022 (87 діб х 200,00 грн. /доба х 2 гарантійний платіж 1500,00 грн.(на підставі п. 3.3.1. Договору); з урахуванням п. 7.2. Договору = 33 300,00 грн. « Подмости М3, (висота 3,7 м) у складі; 1шт» за період з 31.08.2022 по 15.11.2022 (77 діб х 120,00 грн. /доба х 2 гарантійний платіж 2000,00 грн.(на підставі п. 3.3.1. Договору); з урахуванням п. 7.2. Договору =16 480,00 грн. Тобто, на даний час, заборгованість ОСОБА_2 перед ФОП ОСОБА_1 з оплати орендної плати за Договором оренди №А00145774 від 15.08.2022, з урахуванням нарахованої неустойки за орендоване обладнання, складає 76 760,00 грн.
Зазначає, що 07.11.2022, в порядку застосування умов Договору на адресу Орендаря було направлено повідомлення (вимогу) за договором оренди з вимогами негайно погасити заборгованість по орендній платі, однак вимога була залишена без реагування. Разом з цим, непогашення Орендарем заборгованості по орендній платі, свідчить про грубе порушення Орендарем своїх договірних зобов`язань, що послугувало підставою для звернення Орендодавця до суду за захистом своїх прав.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.12.2022 справу передано для розгляду головуючій судді Лисиченко С.М.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.12.2022 прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою з повідомленням (викликом) сторін.
25.10.2023 до суду електронним шляхом надійшов відзив ОСОБА_2 на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що відповідач заперечує проти задоволення позову в повному обсязі. В обґрунтування заперечень зазначив, що з наданих разом із позовною заявою документів, вбачається, що копії документів в порушення пункту 5.26. ДСТУ 4163:2020 та статті 95 ЦПК України не засвідчені належним чином, а саме не містять статусу, ПІБ особи, дати засвідчення копій та відмітки про засвідчення копій взагалі. Згідно з пунктом 1 Розділу 1 Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.06.2015 №1000/5 (далі Правила організації діловодства) ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами. Відповідно до пункту 6, 7 Розділу 11 Правил організації діловодства, копія документа повинна відповідати оригіналу, тобто повністю відтворювати інформацію оригіналу і всі його зовнішні ознаки або їх частину. Не допускається виготовляти копії документів з нерозбірливим текстом, підчистками, приписами та іншими необумовленими виправленнями. Проте деякі з документів, зокрема копія договору оренди, який тим паче надрукований дрібним шрифтом, копії додатків до договору та інших документів, є нерозбірливими, сприйняття їх змісту є неможливим, зокрема неможливо повністю та однозначно встановити мету, предмет договору, інші його істотні умови, пересвідчитися в укладенні договору, його правовій природі, сфері врегульованих договором правовідносин, акти повернення обладнання з тимчасового користування не містять підпису орендаря, а відмітка про відмову від підпису виконана лише позивачем та не засвідчена свідками, у зв`язку з чим такі документи не мають доказової сили. Таким чином, надані разом із позовною заявою докази не відповідають встановленим статті 78 ЦПК України вимогам щодо допустимості, не мають доказової сили та не можуть бути взяті судом до уваги. Будь-які інші докази, подані позивачем з пропуском строків, встановлених частиною 2 статті 82 ЦПК України та ухвалою суду про витребування доказів, відповідно до статей 126 ЦПК України не можуть бути прийняті судом та враховані при вирішенні справи по суті.
Вказує, що як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач стверджує, що 07.11.2022 направив на адресу орендаря повідомлення (вимогу) за договором оренди з вимогами негайно погасити заборгованість по орендній платі. Стверджує, що належним чином виконав обов`язок щодо доведення інформації про припинення дії договору, вважає договір із зазначеного моменту припиненим. Разом з тим, як зазначено вище, відповідно до частини 2 статті 653 ЦК України, у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. Натомість, з позовної заяви вбачається, що позивач продовжував нараховувати неустойку й за період, коли договір, на думку позивача, був припинений. Зазначені обставини свідчать про наявність у діях позивача ознак суперечливої поведінки, яка відповідно до римської максими - «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці), є забороненою (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10.04.2019 у справі № 390/34/17, тощо). Більше того, відповідно до частини 3 статті 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Враховуючи викладене, свважає, що навіть якби позовні вимоги були обґрунтованими та доведеними, то розмір неустойки підлягав би зменшенню судом на підставі частини 3 статті 551 ЦК України, адже як вбачається зі змісту з позовної заяви, нарахований позивачем розмір неустойки перевищує суму нарахованої позивачем заборгованості у сукупності з вартістю зазначеного позивачем обладнання, що є очевидно несправедливим, та порушує принцип добросовісності і розумності. Таким чином, позовна заява є незаконною та необґрунтованою, підстави для задоволення позову відсутні, а тому у його задоволенні має бути відмовлено у повному обсязі.
Позивач у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку. У прохальній частині позовної заяви зазначено про те, що позивач просить провести судове засідання без участі сторони позивача, позов підтримує в повному обсязі.
Відповідача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. До суду ОСОБА_2 подав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог заперечує з підстав, зазначених у відзиві та поясненнях.
Згідно із частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
15.08.2022 між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 , як орендадавцем та ОСОБА_2 , як орендарем укладено договір оренди №А00145774, відповідно до умов якого орендар прийняв в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання ( надалі - обладнання), а орендар зобов`язується виплачувати орендодавцю оренду плату і, після закінчення терміну оренди, повернути йому зазначене обладнання. Найменування обладнання, що передається в оренду, його комплектація, заставна вартість, ціна оренди, мінімальний строк оренди вказується у відповідних додатках до Договору, який є невід`ємною частиною Договору.
Відповідно до п.2 Договору орендна плата за користування обладнання розраховується на підставі розцінок орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до Договору. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування. Вартість оренди, зазначена у відповідному додатку, дійсна й не підлягає зміні орендодавцем за умови 100% передоплати орендарем вартості оренди за весь період, зазначений сторонами в акті передачі обладнання в тимчасове користування.
Згідно із п.3 Договору орендар проводить передоплату за оренду обладнання у розмірі 100% на підставі відповідного додатку до Договору або рахунку, встановленого орендодавцем не пізніше дати передачі обладнання в оренду. Гарантійний платіж означає платіж по забезпеченню виконання орендарем зобов`язань за Договором, та сплачується орендодавцеві, не пізніше дати передачі обладнання в оренду. Розмір гарантійного платежу зазначається у відповідному додатку і повертається орендарю на умовах без нарахування будь-яких відсотків. Гарантійний платіж орендодавець самостійно використовує у випадку несплати орендної плати та/або компенсує за рахунок гарантійного платежу будь-які збитки, заподіяні з вини орендаря, та/або зараховує у якості штрафної санкції.
У випадку продовження терміну оренди або часу фактичного користування обладнання орендар зобов`язаний провести 100% предоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну за наступний період оренди. Оплата нараховується з наступного дня, що слідує за датою закінчення попереднього терміну оренди. Оплата за продовження терміну оренди проводиться в день, що відповідає даті закінчення попереднього терміну оренди ( п. 33.4 Договору). В будь-якому разі орендар зобов`язаний сплатити суму орендної плати за час фактичного користування обладнанням протягом 3 банківських днів з моменту отримання орендарем відповідної вимоги, або рахунку-фактури від орендодавця, яку останній має право надіслати в будь-який час протягом всього строку оренди обладнання ( п.3.4.1 Договору).
Відповідно до п.4.1,4.3 Договору початок перебігу строку оренди кожної одиниці обладнання, зазначеного у відповідному додатку до Договору, за який нараховується орендна плата, відраховується з дати передачі обладнання за актом передачі обладнання в тимчасове користування. Термін оренди обладнання розраховується як різниця між датою приймання обладнання з оренди й датою передачі в оренду за умови 100 % повернення обладнання в технічно справному незабрудненому стані. У випадку часткового повернення обладнання орендодавець нараховує оренду плату згідно своїх розцінок за неповернення обладнання або його частину.
Згідно із п. 4.4 Договору при намірі орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право: самостійно забрати обладнання за адресою його розташування, при цьому орендар зобов`язаний відшкодувати вартість проїзду транспорту в обидві сторони, розбирання (демонтаж) обладнання та інші витрати, пов`язані із поверненням обладнання на підставі виставленого рахунку; або відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити орендаря протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання; звернутись до компетентних органів на предмет оголошення орендаря у розшук та притягнення останнього до кримінальної відповідальності.
У термін оренди не входить час фактичного простою обладнання у випадку його поломки не з вини орендаря, яке підтверджується відповідним актом, підписаним уповноваженим представником орендодавця ( п.4.5 Договору).
Відповідно до п.5.1 Договору підписання акту засвідчує факт передачі орендодавцем технічно справного обладнання, ознайомлення орендаря зі всіма особливими властивостями роботи обладнання, а також проведення інструктажу з використання обладнання в роботі та правил безпеки при його застосуванні.
Повернення обладнання здійснюється у зв`язку із закінченням терміну оренди або за письмовою вимогою орендодавця у випадку передбачених Договором. Повернення обладнання засвідчується сторонами шляхом підписання акту повернення обладнання з тимчасового користування (п.5.4 Договору). До підписання сторонами акту повернення обладнання вважається таким, що знаходиться в користуванні орендаря та не повернуто орендодавцю. У випадку, коли обладнання, яке повертається орендарем орендодавцю, прибуло на склад орендодавця без супроводу орендаря, орендодавець має право встановити та засвідчити факт повернення обладнання одноособово, навіть якщо акт повернення не є підписаним орендарем ( п. 5.4.2 Договору).
Згідно із п.5.5 Договору орендар повинен повернути обладнання в день і час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до Договору та/або в Акті передачі, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення обладнання строк, у визначених Договором випадках.
За невиконання або неналежне виконання умов Договору сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України. За прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди, зазначеного а Акті передачі обладнання в тимчасове користування, додатку до Договору орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки. Пеня, що застосована до орендаря у зв`язку із порушенням строків повернення обладнання з оренди, не є орендною платою за Договором, а є неустойкою (п. 7.1.-7.2.1 Договору).
На виконання умов Договору відповідачем здійснено оплату за користування обладнання та гарантійний платіж у розмірі 5640,00 грн.
Зазначений факт підтверджується прибутковими касовими ордерами від 17.08.2022.
Як було встановлено судом та не заперечується сторонами обладнання передане в оренду відповідачу за Договором повернуто останнім позивачу 15.11.2022.
Зазначений факт підтверджується актами повернення обладнання з тимчасового користування від 15.11.2022.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України).
За приписами статей 626-629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до частини першої статті 759 та статті 761 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Право передання майна у найм має власник речі або особа, якій належать майнові права. Наймодавцем може бути також особа, уповноважена на укладення договору найму.
За приписами частин першої, п`ятої статті 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.
Частиною 2 статті 795 ЦК України внормовано, що повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.
Статтею 785 ЦК України визначено, що у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.
Відповідно до частини другої статті 795 ЦК України повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.
Частиною 1 статті 763 ЦК України встановлене загальне правило, за яким договір найму укладається на строк, встановлений договором. Закінчення строку, на який було укладено договір оренди, є однією з підстав його припинення .
Виняток з наведеного правила передбачено частиною 1 статті 764 ЦК України, відповідно до якої в разі якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором.
Суд зазначає, що правова природа плати за користування річчю (орендної плати) безпосередньо пов`язана із правомірним користуванням річчю протягом певного строку, і обов`язок здійснення такого платежу є істотною ознакою орендних правовідносин, що випливає зі змісту регулятивних норм статей 759, 762, 763 ЦК України. Із припиненням договірних (зобов`язальних) відносин за договором у наймача (орендаря) виникає новий обов`язок негайно повернути наймодавцеві річ.
Після спливу строку дії договору невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за частиною другою статті 785 ЦК України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві.
З урахуванням викладеного користування майном після припинення договору оренди є таким, що здійснюється не відповідно до його умов неправомірне користування майном, у зв`язку з чим вимога щодо орендної плати за користування майном за умовами договору, що припинився (у разі закінчення строку, на який його було укладено тощо), суперечить змісту правовідносин за договором найму (оренди) та регулятивним нормам ЦК України .
Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма статті 762 ЦК України ("Плата за користування майном") і охоронна норма частини другої статті 785 ЦК України ("Обов`язки наймача у разі припинення договору найму") не можуть застосовуватися одночасно, адже орендар не може мати одночасно два обов`язки, які суперечать один одному: сплачувати орендну плату, що здійснюється за правомірне користування майном, і негайно повернути майно.
Отже, положення пункту 3 частини 1 статті 3 та статті 627 ЦК України про свободу договору не застосовуються до договорів оренди в тій їх частині, якою передбачені умови щодо здійснення орендної плати за період від моменту припинення дії договору до моменту повернення орендованого майна, оскільки сторони в такому випадку відступають від положень актів цивільного законодавства (стаття 6 ЦК України).
Неврахування таких висновків щодо застосування положень цивільного законодавства на практиці призводить до того, що з орендаря, який після припинення строку дії договору не повернув майно орендодавцю на його вимогу, фактично стягується потрійний розмір орендної плати, а саме: безпосередньо орендна плата, а також неустойка у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Такий підхід у регулюванні орендних правовідносин вочевидь не узгоджується з такими загальними засадами цивільного законодавства, як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України).
Обов`язок орендаря сплачувати орендну плату за користування орендованим майном зберігається до припинення договору (до спливу строку дії договору оренди), оскільки орендна плата є платою орендаря за користування належним орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні орендарем об`єктом оренди на платній основі.
Неустойка, стягнення якої передбачено частиною другою статті 785 ЦК України, є самостійною формою майнової відповідальності у сфері орендних правовідносин, яка застосовується у разі (після) припинення договору якщо наймач не виконує обов`язку щодо негайного повернення речі, і є належним способом захисту прав та інтересів орендодавця після припинення договору, коли користування майном стає неправомірним. Для притягнення орендаря, що порушив зобов`язання, до зазначеної відповідальності необхідна наявність вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 ЦК України.
Отже, яким би способом в договорі не регламентувалися правовідносини між сторонами у разі невиконання (несвоєчасного виконання) наймачем (орендарем) обов`язку щодо повернення речі з найму (оренди) з її подальшим користуванням після припинення договору, що відбулося у спірних правовідносинах, проте ці правовідносини не можуть врегульовуватись іншим чином, ніж визначено частиною другою статті 785 ЦК України (зокрема, з установленням для наймача (орендаря) будь-якого іншого (додаткового) зобов`язання, окрім того, що передбачений частиною другою статті 785 ЦК України).
Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.
Відповідно частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частина 2 статті 77 ЦПК України.
Згідно частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Сторони домовились, що оренда обладнання: драбини шарнірної Forte 4х4 становить 200,00 грн. за добу, гарантійний платіж 1500,00 грн., строк оренди обладнання - 3 доби, а саме: з 13:45 17.08.2022 по 13:45 20.08.2022; подмоста М3 (висота 3.7) 1 шт. становить 120,00 грн. за добу, гарантійний платіж 2000,00 грн., строк оренди обладнання - 13 діб, а саме: з 13:43 17.08.2022 по 13:43 30.08.2022 .
На виконання умов Договору відповідач сплатив позивачу 17.08.2022 грошові кошти у розмірі 5640,00 грн., з яких: гарантійний платіж у розмірі 3500, 00 грн. ; оренда плата за обладнання 2140 грн.
Таким чином, судом встановлено, що враховуючи положення п.3 Договору, на даний час відсутня заборгованість за відповідачем перед позивачем з орендної плати за Договором з урахуванням гарантійного платежу, внесеного відповідачем в забезпечення зобов`язань за Договором ( 200х3 (600,00 грн.) + 120х13(1560,00 грн.) + 20,00 грн. (гарантійний платіж).
Після компенсації заборгованості з орендної плати обладнання у розмірі 20,00 грн. за рахунок внесеного відповідачем гарантійного платежу, у володінні позивача залишився гарантійний платіж у розмірі 3480,00 грн. (3500- 20).
Судом встановлено, оскільки не спростовано сторонами, відповідачем не вчинялись дії щодо продовження строку дії Договору, зокрема внесення 100 % передоплати за користування обладнання понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди, про що було узгоджено сторонами у п.4.4 Договору. Доказів щодо наявності домовленості між сторонами щодо продовження строку дії Договору, матеріали справи не містять.
З огляду на зазначене, судом встановлено, що строк дії Договору закінчився: щодо оренди драбини шарнірної Forte 4х4 - о 13:45 20.08.2022; щодо оренди подмоста М3 (висота 3.7)- о 13:43 30.08.2022.
Разом з цим, в порушення умов Договору, відповідачем було повернуто обладнання позивачу лише 15.11.2022.
А отже, враховуючи положення статей 762, 785 ЦК України, суд приходить до висновку, що на час розгляду даної справи заборгованість з орендної плати відсутня.
За змістом статей 610, 611, 612 ЦК України невиконання зобов`язання у погоджений сторонами в договорі строк є порушенням зобов`язання, що зумовлює застосування до боржника наслідків, установлених договором або законом.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника встановлених законом негативних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового обов`язку, що узгоджується з нормами статті 610 ЦК України .
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (пункт 3 частини першої статті 611 ЦК України).
Законодавець у частині першій статті 614 ЦК України визначив, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Отже, відповідно до статті 614 ЦК України для застосування наслідків, передбачених частиною другою статті 785 цього Кодексу, необхідна наявність вини (умислу або необережності) в особи, яка порушила зобов`язання. Тобто судам потрібно встановити обставини, за яких орендар мав можливість передати майно, що було предметом оренди, але умисно цього обов`язку не виконав.
В межах розгляду даної справи судом не встановлено обставин, за яких відповідач, як орендар був позбавлений можливості передати обладнання, що було предметом Договору, в узгоджений сторонами строк, а також те, що ним були порушені строки передачі позивачу обладнання не з вини відповідача.
Про відсутність у відповідача вини (умислу або необережності), осатаній також не зазначає у письмових заявах по суті справи.
При розрахунку неустойки суд враховує положення п.4.4. Договору відповідно до умов якого сторони домовились, що якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами строку оренди орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди.
Судом встановлено, що надані позивачем докази відповідають вимогам, передбачених статтями 73-76 ЦПК України щодо належності, допустимості, достовірності та достатності.
Крім того, позивачем було дотримано вимоги статті 94 ЦПК України, оскільки докази, подані в електронних копіях та посвідчені електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону.
З огляду на зазначене доводи відповідача в цій частині є безпідставними.
Щодо посилання відповідача про наявність правових підстав для зменшення розміру неустойки на підставі частини 3 статті 551 ЦК України, оскільки нарахований розмір неустойки позивачем перевищує суму нарахованої заборгованості з орендної плати у сукупності з вартістю обладнання, що є очевидно несправедливим та порушує принцип добросовісності і розумності, суд зазначає наступне.
Так, можливість зменшення розміру неустойки (штрафу, пені) передбачена частиною 3 статті 551 ЦК України, відповідно до якої розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Неустойка, стягнення якої передбачено частиною 2 статті 785 ЦК України є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин і для притягнення наймача, який порушив зобов`язання, до такої відповідальності необхідна наявність його вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 ЦК України.
Така неустойка є подвійною платою за користування річчю за час прострочення, а не штрафною санкцією в розумінні статті 549 ЦК України.
Оскільки неустойка, заявлена позивачем на підставі частини 2 статті 785 ЦК України, є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин і визначається як подвійна плата за користування річчю за час прострочення і не може бути ототожнена з неустойкою (штрафом, пенею), передбаченою статтею 549 ЦК України , до якої застосовуються приписи частини 3 статті 551 ЦК України, то до неустойки у розмірі подвійної орендної плати передбаченої частиною 2 статті 785 ЦК України приписи частини 3 статті 551 ЦК України щодо можливості зменшення її розміру не застосовуються.
Враховуючи зазначене, суд розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в частині стягнення з відповідача на користь позивача неустойки за порушення зобов`язань з повернення обладнання в обумовлені Договором строки у розмірі 48 520,00 грн. ( 52 000,00 - 3480,00).
Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду із даним позовом позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 992,40 гривень.
Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень статті 141 КПК України, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, та стягує з відповідача на користь позивачки суму сплаченого судового збору у розмірі 627,30 (992,408х63.21%:100).
На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 247, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -
ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та неустойки за договором оренди задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку за порушення зобов`язань з повернення обладнання за договором оренди №А00145774 від 15.108.2022 у розмірі 48 520 (сорок вісім тисяч п`ятсот двадцять) грн. 00 коп. та судовий збір у розмірі 627 (шістсот двадцять сім) грн. 30 коп.
В задоволені іншої частини позову - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http:// www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості щодо учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , фізична особа підприємець, РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 15.01.2024.

Суддя - С.М. Лисиченко