15 лютого 2024 року м. Чернівці Справа № 721/375/23
судді Чернівецького апеляційного суду Лисака І.Н.
на постанову Чернівецького апеляційного суду від 15 лютого 2024 року
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Путильського районного суду Чернівецької області від 15 листопада 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Усть-Путильської сільської ради Вижницького району Чернівецької області, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Рішенням Путильського районного суду Чернівецької області від 15 листопада 2024 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_2 з дня набрання даним судовим рішенням законної сили додатковий строк терміном в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 15 лютого 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Путильського районного суду Чернівецької області від 15 листопада 2023 року скасовано та постановлено нове рішення.

В задоволенні позову ОСОБА_2 до Усть-Путильської сільської ради Вижницького району Чернівецької області, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Причиною непогодження із судовим рішенням колегії суддів є посилання сторони позивача на той факт, що спадкоємець ОСОБА_2 із введенням військового стану був достеменно обізнаний про продовження державою Україна у зв`язку із цим строку для прийняття спадщини до 10 місяців, що з урахуванням перебігу його хвороби та витраченого часу на лікування давала йому правомірні очікування на прийняття спадщини і після збігу 6 місяців з часу її відкриття, що й було ним вчинено ще до спливу 7 місяців, що в сукупності, свідчило про поважність причин пропуску та наявності обґрунтованих підстав для встановлення додаткового строку.

Надаючи оцінку таким доводам виходжу з наступного.

Так, воєнний стан в Україні введено Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався і діє на час перегляду справи.

Постановою Кабінету Міністрів України №209 від 06 березня 2022 року було доповнено постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» пунктом 3, зокрема «Установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється». Зміна редакції цього пункту 3 відбулася згідно Постанови КМУ №719 від 24.06.2022 року, а саме на «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Таким чином, час дії воєнного стану за позицією Уряду України строк 6 місяців на прийняття спадщини мав би зупинятися, але не більше ніж на 4 місяці. Тобто спадкоємець міг прийняти спадщину під час дії воєнного стану протягом строку не більше 10 місяців.

Саме в цій редакції була чинна Постанова на момент відкриття спадщини у цій справі і діяла після збігу шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки пункт 3 було виключено на підставі Постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 року.

Проте, пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (із змінами) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12.03.2019 у справі №913/204/18, від 10.03.2020 у справі №160/1088/19, від 09.06.2022 року у справі 520/2098/19).

Зокрема, правові висновки щодо незастосування постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» викладені у постановах Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі №676/47/21, від 25 січня 2023 року у справі №676/47/21.

Отже, застосування до перебігу строку на прийняття спадщини додатковий строк 4 місяці є незаконним, що під сумнів не ставиться, інакше, за протилежного, був би відсутній спір між спадкоємцями щодо строку прийняття спадщини і можливість оформлення прав на неї безпосередньо шляхом отримання у нотаріуса свідоцтва про прийняття спадщини.

Однак, складовим елементом загального принципу юридичної визначеності як вимоги верховенства права (правовладдя) також є принцип правомірних (легітимних) очікувань, який, за тлумаченням Венеційської Комісії, „виражає ідею, що органи публічної влади повинні додержуватися не лише приписів актів права, а й своїх обіцянок та пробуджених очікувань" (спеціальне Дослідження Венеційської Комісії „Мірило правовладдя", CDL-AD(2016)007, пункт ІІ.В.5.61).

Із припису частини першої статті 8 Конституції України, згідно з яким „в Україні визнається і діє принцип верховенства права", випливає обов`язок держави не вдаватися до свавільних дій.

Одним зі складових елементів загального принципу юридичної визначеності є вимога (як принцип) передбачності приписів права (абзац перший, перше речення абзацу другого підпункту 2.1.1 підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України (Другий сенат) від 7 квітня 2021 року № 1-р(ІІ)/2021 у справі за конституційною скаргою громадянина України ОСОБА_6 та інших громадян України щодо відповідності Конституції України (конституційності) підпункту 13 пункту 4 розділу І Закону України „Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України" від 28 грудня 2014 року № 76-VIII).

Тобто юридична визначеність тлумачиться як чіткість та зрозумілість у викладенні норм актів права, унаслідок чого кожна особа має впевненість у розумній стабільності норм права, передбачності ситуацій та інших юридичних наслідків застосування таких норм.

Вимога юридичної визначеності як складовий елемент „верховенства права" стосується якості актів права та їх приписів, а не „передбачуваності ситуацій та правовідносин". У спеціальному Дослідженні Європейської Комісії „За демократію через право" (Венеційська Комісія) ,,Мірило правовладдя" зазначено, що вимога юридичної визначеності як складовий елемент правовладдя в аспекті передбачності актів права означає, що їх приписи „мають бути передбачними за своїми наслідками: їх має бути сформульовано з достатньою чіткістю та зрозумілістю, аби суб`єкти права мали змогу впорядкувати свою поведінку згідно з ними" (CDL-AD(2016)007, пункт ІІ.В.3.58). Такі вимоги щодо якості актів права та їх приписів висунуто з метою забезпечення, зокрема, їх однозначності.

Законодавче упущення відрізняється від звичайної законодавчої прогалини і є незабезпеченням державою потрібного унормування певного сегмента суспільних відносин, що порушує конституційні норми, принципи, гарантії, права і свободи людини.

Таким чином, держава в особі КМУ порушила принцип правової визначеності щодо строку прийняття спадщини, чим сприяла впливу негативним наслідкам на права спадкоємців, які при легітимних очікуваннях передбачали ситуацію прийняття спадщини в строк до 10 місяців.

Надаючи оцінку впливу передбачуваності Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» на баланс прав спадкоємців як тих, що вчасно звернулися для прийняття спадщини, так і спадкоємця із пропуском 6 місяців (позивача у цій справі), виходжу з того, що в поза правовому полі зупинення строку для прийняття спадщини за умови визнання поважності цієї причини для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу у справі впливає на права перших (інших спадкоємців, включно з апелянтом) лише на зменшення розміру часток у спадковому майні, а у випадку відхилення доводів позивача про порушення юридичної визначеності щодо зупинення 6ти місячного строку, але не більше ніж на 4 місяці як на поважну причину, - призведе до втрати зв`язку із майном спадкодавця в повному обсязі через дії державного органу в особі Кабінету міністрів України.

Отже, з урахування встановлення порушення принципу правової визначеності та наявність легітимного очікування ОСОБА_2 на достатність строку для прийняття спадщини, в сукупності з урахуванням часу на лікування й вплив хвороби на його соціальний стан, а також пропуск строку з 16 січня по 10 лютого 2023 року давали суду підставити визнати такі причини поважними та встановити додатковий строк для прийняття спадщини, а саме залишення оскаржуваного рішення суду першої інстанції без змін.

Суддя Ігор Лисак