Справа № 484/844/24
Провадження № 2-з/484/1/24
Ухвала

іменем України

16.02.2024 року м. Первомайськ

Суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Максютенко О.А., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву представника позивача адвоката Кізік Анни Миколаївни про забезпечення позову до пред`явлення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю фізичних осіб

встановив

до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кізік Анни Миколаївни про забезпечення позову до пред`явлення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю фізичних осіб, шляхом накладення арешту, заборони відчуження, на все рухоме та нерухоме майно, належне ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у межах ціни позову, який буде подано, а саме по 2 млн. грн. на кожну, та на корпоративні права, які належать ОСОБА_2 у ТОВ «Гранд ойл плюс», оскільки не вжиття вказаного заходу забезпечення позову зможе утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

В обґрунтування заяви представником позивача ОСОБА_4 вказано, що позов не містить вимог майнового характеру, а вимоги позовної заяви стосуються лише відшкодування моральної шкоди завданої позивачу неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю відповідачок, які до початку розгляду цивільної справи №484/5407/19 про встановлення факту спільного проживання з ОСОБА_2 та поділу майна, яке було набуто за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, що полягали у злочинній змові щодо відчуження на користь ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , які є рідними тітками ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , матері ОСОБА_2 , спільного рухомого та нерухомого майна, що було зареєстровано на ОСОБА_2 , за вкрай заниженими цінами, що свідчить про унеможливлення розподілу майна і отримання компенсації за таке майно позивачем, та у затягуванні представниками ОСОБА_2 розгляду вказаної цивільної справи, зловживаючи своїми процесуальними права протягом 3,5 років. Моральну шкоду в свою чергу позивачем ОСОБА_7 оцінено в розмірі 4 млн. грн., яку він планує стягнути з відповідачок у сумі по 2 млн. грн. з кожної. На підтвердження вказаних дій відповідачок до заяви про забезпечення позову додано листи-відповіді Територіального сервісного центру 4842 від 14.12.2019 №31/14/2-Ж-02 та від 10.12.2019 №31/14/2-908 на запити ОСОБА_2 та Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області щодо зареєстрованої кількості транспортних засобів за ОСОБА_2 згідно даних Єдиного державного реєстру транспортних засобів. Крім того, представник у поданій заяві вказує, що у серпні 2023 року позивачу стало відомо з матеріалів досудового розслідування у кримінальній справі, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000005 від 04.01.2023р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про наявність укладених ТОВ «Гранд ойл плюс», засновником і директором якого є відповідачка ОСОБА_2 , кредитних договорів (договір кредиту та овердрафту) з АТ «ПУМБ» та договорів поруки, за якими ОСОБА_2 фактично зобов`язувалася відповідати всім належним їй майном, як фізичній особі, за виконання ТОВ «Гранд ойл плюс» грошових зобов`язань на загальну суму 35 млн. грн. Окрім того, ОСОБА_3 за договорами застави транспортних засобів та поруки також зобов`язувалась відповідати всім своїм майном перед банківською установою за виконання ТОВ «Гранд ойл плюс» грошових зобов`язань на загальну суму 35 млн. грн. Окремо, адвокат Кізік А.М. зауважує, що у справі №484/2654/23, яка перебуває на розгляді Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації проданого спільного майна та поділу майна, може бути стягнуто з ОСОБА_2 суми коштів в розмірі 29383573,50 грн. Всі наведені обставини, свідчать про те, що у разі не застосування забезпечення до подання позовної заяви, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 продовжуватимуть вчиняти дії, які призведуть до відсутності у них майна, що унеможливить виконання рішення суду. Тому лише накладення арешту на майно відповідачів та грошові кошти може реально забезпечити виконання рішення суду по цій справі.

До заяви про забезпечення позову адвокатом Кізік А.М. долучено наступні копії документів, а саме: листа-відповіді Територіального сервісного центру 4842 від 14.12.2019 №31/14/2-Ж-02, листа-відповіді Територіального сервісного центру 4842 від 10.12.2019 №31/14/2-908, договору поруки №МБ-ODE-П-КФ/1834/1 від 05.05.2023, укладеного між ОСОБА_2 та АТ «ПУМБ», договору поруки №МБ-ODE-П-КФ/1834/2 від 05.05.2023, укладеного між ОСОБА_3 та АТ «ПУМБ», договору поруки №МБ-ODE-П-8926/2 від 10.04.2023, укладеного між ОСОБА_2 та АТ «ПУМБ», генерального договору про надання банківських послуг №МБ-ODE-П-КФ/1834/1 від 05.05.2023, укладеного між АТ «ПУМБ» та ТОВ «Гранд ойл плюс», додаткової угоди №3 до Договору про надання банківських послуги-овердрафт «Легкий» №МБ-ODE-Ов-8926 від 12.06.2020, укладеної 12.04.2023 між АТ «ПУМБ» та ТОВ «Гранд ойл плюс», Договору про надання банківської послуги-кредитної лінії №МБ-ODE-ГЛ-КФ-1834/1/КЛ-1 від 05.05.2023, укладеного між АТ «ПУМБ» та ТОВ «Гранд ойл плюс», додаткової угоди №1 до Договору поруки №МБ-ODE-П-8926/2 від 10.04.2023, укладеної 12.04.2023 між АТ «ПУМБ» та ОСОБА_2 , та квитанцію про сплату судового збору.

Суд розглянув заяву у відсутність сторін в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні вказаної заяви з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.ч. 1, 7 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Як вбачається із роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п.4 Постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вказана правова позиція відображена в постанові Великої Палати Верховного суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605цс16 від 25 травня 2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Як вбачається з матеріалів заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви на думку представника заявника спір виникне між сторонами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними діями або бездіяльністю фізичних осіб.

Покликаючись на судові рішення, ухвалені судом, на встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визнання договору купівлі-продажу майна недійсним, розподілу спільного майна та інший судовий спір, який перебуває в провадженні Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області щодо стягнення компенсації проданого спільного майна та поділу майна на загальну суму 29 383573,50 грн., представник заявника не долучає, окрім копій листів-відповідей Територіального сервісного центру 4842, кредитних договорів, договорів поруки, укладених між АТ «ПУМБ» та ТОВ «Гранд ойл плюс», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , жодного іншого документу, який би дозволив суду перевірити обставини, зазначені у заяві про забезпечення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

У своїй заяві про забезпечення позову представник заявника ОСОБА_4 просить накласти арешт на все рухоме і нерухоме майно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , наявність якого належними доказами не підтверджена, також не вказана і вартість рухомого та нерухомого майна, що позбавляє суд можливості оцінити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, зокрема ціну позову із вартістю рухомого та нерухомого майна, яке просить арештувати позивач.

Відсутність інформації про майно відповідачів на які позивач просить суд накласти арешт позбавляє суд можливість оцінити співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких представник заявника звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт.

При цьому, на думку суду, накладення арешту на корпоративні права особи фактично є втручанням в управління господарським товариством та може призвести до блокування господарської діяльності товариства, а реалізація корпоративних прав, як майнових прав до заміни, всупереч закону, учасника товариства.

Окремо суд вважає за необхідне зазначити, що такий спосіб забезпечення позову як накладення арешту на корпоративні права може узгоджуватися, зокрема, з такою вимогою майнового характеру як стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства та з іншими вимогами при вирішенні корпоративних спорів, розгляд яких здійснюється в порядку господарського судочинства.

Та як вже зазначалося вище заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом та підставами позову.

Позовні вимоги які має подати позивач є вимогами майнового характеру та на переконання суду такий захід забезпечення позову як накладення арешту на корпоративні права не є співмірним з предметом спору у даній справі, яким є стягнення з відповідачів моральної шкоди.

Разом з цим, доводи представника заявника в обґрунтування цієї частини забезпечення позову ґрунтуються лише на його припущеннях, доказів в обґрунтування необхідності накладення арешту на корпоративні права ОСОБА_2 у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Гранд йол плюс» суду не надано.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Кізак А.М. про забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149, 150, 153 ЦПК України

постановив

у задоволенні заяви представника позивача адвоката Кізік Анни Миколаївни про забезпечення позову до пред`явлення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю фізичних осіб - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Миколаївського апеляційного суду.

Суддя: