Справа № 553/4745/22
№ провадження 2/646/2647/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.09.2024 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шиховцової А.О.,

при секретарі судового засідання Святолуцькій К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

за участю сторін:

позивача ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів),

представника відповідача адвоката Шевченко Д.С. (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20.06.2024 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

30.07.2024 через підсистему «Електронний суд» надійшла від представника відповідача заперечення проти позовної заяви, де просила відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача зазначила, щовідповідач не погоджується, що подальше сімейне життя і збереження шлюбу є неможливим. ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач народила двійнят: дівчинку та хлопчика. Батьком дітей визначено ОСОБА_2 , про що свідчить інформація зазначена у свідоцтві про народження, яке позивачкою було отримано у Німеччині. Наразі відповідачем як батьком подано заяву до Генерального консульства України в Гамбурзі задля отримання свідоцтва про народження, однак у ФРН дана процедура вимагає певного проміжку часу. Сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі понад 13 років. На думку відповідача, позов про розірвання шлюбу передчасний, оскільки наявна можливість збереження сім`ї, яка, крім немовлят, складається із сторін та їхніх трьох неповнолітніх дітей: синів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відповідач вважає, що розірвання шлюбу неможливе у зв`язку із народженням у шлюбі двох дітей, яким не виповнилося і одного року та бажає вжити заходів для примирення сторін та збереження шлюбу, оскільки подружжя протягом тривалого часу перебуває у шлюбі, гострих конфліктів між ними не було, менше ніж 3 місяці тому народилися діти, які потребують догляду і виховання з боку обох батьків. Відповідач докладає зусиль задля вирішення наявних непорозумінь, зокрема відвідує сімейного психолога у м. Ганновер, всіляко намагається зберегти родину.

13.09.2024 через підсистему «Електронний суд» позивачем подано клопотання про долучення доказів, позивач зазначила, що 02.07.2024 в інтересах ОСОБА_1 до Окружного суду Веннігсена (Дейстер) подано заяву про оскарження батьківства. До Окружного суду ОСОБА_7 ) представником ОСОБА_2 було подано заяву, в якій відповідач зазначає, що він згоден з клопотанням заявниці про оскарження батьківства і готовий взяти участь в медичному обстеженні з метою встановлення батьківства. Також у цій заяві ОСОБА_2 заявляє, що діти ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які народилися ІНФОРМАЦІЯ_5 , не є його біологічними дітьми. Позивач та діти: ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_4 з 15.05.2024 року проживають разом однією сім`єю з ОСОБА_13 . Виходячи з цих обставин, позивач зазначила, що між сторонами наявний спір щодо оскарження батьківства.

У судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про надання строку сторонам на примирення та зупинення провадження у справі до отримання результатів експертизи ДНК у зв`язку зі заявленим клопотанням ОСОБА_1 про оскарження факту батьківства щодо ОСОБА_8 та ОСОБА_14 , які народилися ІНФОРМАЦІЯ_5 . Представник відповідача зазначила, що відповідач бажає зберегти сім`ю, заперечує проти розірвання шлюбу та бажає брати участь у вихованні спільних дітей.

Позивач заперечила проти надання строку на примирення та зупинення провадження у справі, оскільки сім`я існує формально, вона проживає з іншим чоловіком та має він нього дітей.

Заслухавши позицію позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи та заявлене клопотання, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 04.03.2011. Від шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають трьох дітей неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та двох малолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

19.04.2024 ОСОБА_1 народила двох дітей ОСОБА_15 та ОСОБА_8 , у окружному суді Веннігсена (Дейстер) перебуває спір про оскарження батьківства ОСОБА_15 та ОСОБА_8 , у ході даного спору буде проведене медичне обстеження з метою встановлення батьківства ОСОБА_2 щодо цих дітей. Станом на дату судового засідання результати генетичної експертизи відсутні.

Відповідно до статті 51 Конституції України, сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Розірвання шлюбу є крайнім заходом, і може мати місце лише у випадку, коли суд прийде до висновку про безповоротну втрату можливості збереження шлюбу.

Пленум Верховного Суду України в абзацах 1 та 2 пункту 10 своєї постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюб, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснив, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене частиною 1 статті 111 Сімейного кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 Цивільного процесуального кодексу України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Згідно з ч. 7 ст. 240 ЦПК України, у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст.251 ЦПК України до закінчення строку для примирення провадження у справі зупиняється.

Суд, враховуючи бажання відповідача примиритись, зберегти сім`ю, відсутність доказів про те, що ОСОБА_16 та ОСОБА_8 , які народилися ІНФОРМАЦІЯ_5 не є біологічними дітьми відповідача ОСОБА_2 , а також те, що сторони є батьками трьох неповнолітніх дітей, щодо яких факт батьківства відповідача не оспорюється, та тривалий час перебувають у шлюбі,доходить висновку за необхідне вжити заходів щодо примирення подружжя, оскільки сторони не вичерпали всіх можливостей для збереження сім`ї, у зв`язку з чим подружжю необхідно призначити строк для примирення і провадження по справі зупинити.

Визначаючи строк, який необхідно надати сторонам для примирення, враховуючи позиції сторін у справі, суд вважає, що достатнім буде строк терміном в два місяці.

Керуючись ст. ст.240, 251,260,261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Шевченко Дар`ї Станіславівни про надання терміну для примирення сторонам задовольнити.

Надати сторонам у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу строк для примирення 2 (два) місяці.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинити до закінчення строку для примирення сторін.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Шиховцова А.О.