КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №202/2883/22
Провадження № 2-з/552/19/24
У Х В А Л А

15.02.2024 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Кузіної Ж.В.

секретаря судового засідання Лихошвай А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_1 про не заслуховування думки дитини, заяву ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення, долучення доказів, скасування забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

08.02.2024 року ОСОБА_1 звернулась з клопотанням про не заслуховування думки малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час розгляду справи № 202/2883/22 посилаючись на те, що судом задоволено клопотання ОСОБА_2 та його представника про заслуховування в судовому засіданні думки малолітнього ОСОБА_4 , 2016 року з приводу щодо проживання з одним із батьків. З 07 червня 2023 року обставини у справі кардинально змінились. ОСОБА_2 перешкоджає їй будь-яким чином контактувати з сином, не надає можливості не тільки бачитись із сином, а й спілкуватись по телефону, не виконує розпорядженням адміністрації Соборного району Дніпровської міської ради № 161-р від 25.08.2023 року, яким визначено способи участі її у вихованні та спілкуванні з сином ОСОБА_5 . Непоодинокими є випадки, коли дитина тривалий час проживала з одним із батьків, а тому її думка може бути спотворена, мати ознаки навіювання одним із батьків, внаслідок чого не може прийматися судом як абсолютна. Враховуючи викладені факти та наявні в матеріалах справи докази щодо свідомого перешкоджання ОСОБА_2 спілкування ОСОБА_1 із спільним сином протягом тривалого часу, більше року, вважає за необхідне звернутись з даним клопотанням.

12 лютого 2024 року ОСОБА_2 направив до суду заяву про зустрічне забезпечення посилаючись на те, що ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 06 лютого 20204 року постановлена ухвала про забезпечення позову, якою вжиті заходи забезпечення у спосіб визначення часу спілкування малолітньої дитини ОСОБА_4 з матір`ю ОСОБА_1 , зобов`язано його передавати малолітню дитину ОСОБА_4 , відповідно до визначеного судом часу спілкування, з моменту постановлення даної ухвали та до набрання рішенням у справі законної сили. Зустрічне забезпечення позов повинно бути співмірним з основним забезпеченням позову та відповідати йому, а тому просив застосувати зустрічне забезпечення у формі покладання обов`язку на ОСОБА_1 повертати малолітнього ОСОБА_4 батькові після відповідного контакту (часу спілкування). Таке забезпечення є цілком пропорційним та збалансованим видом зустрічного забезпечення в контексті виду та способу основного забезпечення,застосованого судом. З метою дотримання принципу пропорційності цивільного судочинства та балансу прав та інтересів всіх сторін та учасників справи, а в першу чергу прав та інтересів дитини просив заяву задовольнити.

12 лютого 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з письмовим клопотанням про долучення доказів до справі, а саме копію витягу з ЄРДР про початок досудового розслідування по кримінальному провадженню № 000026 від 12.01.2024 та копію витягу з ЄРДР про початок досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000033 щодо незаконного поширення конфіденційної інформації ОСОБА_1 . Відомості до ЄРДР внесені 12 та 24 січня 2024 року, що виключало можливість раніше звернутися з даним клопотанням.

13 лютого 2024 року від ОСОБА_2 надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову в якому зазначив, що 06.02.2024 року Київським районним судом м. Полтави постановлена ухвала якою вжиті заходи забезпечення позову ОСОБА_1 у спосіб визначення часу спілкування малолітньої дитини ОСОБА_4 з матір`ю ОСОБА_1 , щомісячно: кожної другої суботи з 12.00 години до 18.00 години, кожної другої неділі з 12.00 години до 18.00 години, без присутності батька ОСОБА_2 . Судом застосовано вид (спосіб) забезпечення позову, який не в повній мірі відповідає найкращім інтересам дитини. Насправді своєю заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 переслідує не мету підтримання контакту з дитиною (психоемоційного та емоційного контакту), а вчинення щодо дитини домашнього насильства у формі психологічного насильства та пряме залучення дитини в конфлікт батьків. ОСОБА_1 маніпулює власною дитиною та психологічним здоров`ям своєї дитини в угоду своїм амбіціям та інтересам. Вважає, що контакт ОСОБА_1 з сином на час розгляду справи цілком може

бути забезпечений у його присутності. Спілкування дитини з матір`ю ОСОБА_1 у відсутність батька ОСОБА_2 немає жодного доцільності та виправданості.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_6 , ОСОБА_7 своє клопотання підтримали та просили задовольнити. Щодо клопотань та заяв ОСОБА_2 заперечують посилаючись на їх необґрунтованість та просили відмовити в їх задоволенні.

Позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_8 заперечують щодо задоволення клопотання ОСОБА_1 , вважають, що думка малолітньої дитини повинна бути заслухана судом. Обставини на які посилається ОСОБА_1 не визнають, вважають їх недоведеними. Свої клопотання та заяви підтримали та просили задовольнити.

Представник третьої особи Вавренюк І.І. вважає, що клопотання ОСОБА_1 підлягає задоволенню, щодо клопотань ОСОБА_2 покладається на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку осіб, щодо заявлених клопотань, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом установлено, що в провадженні Київського районного суду м. Полтави перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 в інтересах малолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Соборного району Дніпропетровської міської ради про визначення місця проживання малолітньої дитини та стягнення аліментів на її утримання та за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей виконавчого комітету Київської районної у м. Полтаві ради, Служба у справах дітей виконавчого комітету Соборної районної у м. Дніпрі ради про визначення місця проживання дитини.

У ході підготовчого засідання задоволено клопотання позивача ОСОБА_2 про заслуховування думки дитини.

Відповідно до ст. 171 СК Україна дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном.

При вирішенні клопотання ОСОБА_1 суд враховує приписи ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, відповідно до якої в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Аналогічні положення закріплені у ст. 12 Конвенції про права дитини, згідно з якою держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що торкаються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю.

В обґрунтування клопотання, ОСОБА_1 посилалась на перешкоди, які їй чине ОСОБА_2 щодо спілкування з дитиною.

У судовому засіданні ОСОБА_2 не заперечував щодо тривалого не спілкування ОСОБА_1 з сином посилаючись на відповідні обставини, що виключаються будь-які перешкоди з його сторони.

Враховуючи вік малолітнього ОСОБА_4 , 2016 року народження, обставини на які посилається ОСОБА_1 як на підставу для задоволення клопотання, заперечення ОСОБА_2 ,приймаючи до уваги часовий проміжок з якого ОСОБА_1 не спілкувалась з малолітньою дитиною, суд дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

На даному етапі судового розгляду, суд не вправі оцінювати доводи сторін щодо причин відсутності такого спілкування, оскільки при ухваленні судового рішення судом надається мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи.

Щодо зустрічного забезпечення за заявою ОСОБА_2 .

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 06 лютого 2024 року забезпечено позов ОСОБА_1 шляхом визначення часу спілкування малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з матір`ю ОСОБА_1 , щомісячно: кожної другої суботи з 12.00 години до 18.00 години, кожної другої неділі з 12.00 години до 18.00 години, без присутності батька ОСОБА_2 , та інших осіб, зобов`язавши батька дитини ОСОБА_2 , передавати малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до визначеного судом часу спілкування, з моменту постановлення даної ухвали та до набрання рішенням у справі законної сили.

Відповідно до норм ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

ОСОБА_2 звертаючись з заявою про зустрічне забезпечення просив застосувати заходи зустрічного забезпечення у цивільній справі № 202/2883/22 якими зобов`язати ОСОБА_1 повертати малолітнього ОСОБА_3 батькові ОСОБА_2 після закінчення часу спілкування, встановленого ухвалою суду про забезпечення позову від 06.02.2024 року за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Згідно ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Таким чином, ОСОБА_2 звертаючись з заявою про зустрічне забезпечення фактично встановлює порядок виконання судового рішення ухвали Київського районного суду м. Полтави від 06.02.2024 року, що не є тотожним з зустрічним забезпеченням.

Враховуючи вищевикладене заява ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання ОСОБА_2 про долучення доказів.

Приймаючи до уваги, що станом на час проведення підготовчого засідання докази, на які посилається ОСОБА_2 , а саме витяг з ЄРДР про початок досудового розслідування по кримінальному провадженню № 000026 від 12.01.2024 та витяг з ЄРДР про початок досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000033 щодо незаконного поширення конфіденційної інформації ОСОБА_1 , які внесені 12 та 24 січня 2024 року не існували, тому клопотання підлягає задоволенню.

Щодо клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

ОСОБА_2 звернувся з заявою про скасування заходів забезпечення позову, хоча з тексту заяви звертається щодо зміни способу забезпечення позову шляхом виключення зі способу забезпечення позову питання часу спілкування ОСОБА_1 з сином ОСОБА_5 без присутності батька ОСОБА_2 .

Нормами ст. 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Таким чином, діючим законодавством не передбачено зміну способу забезпечення позову , а питання щодо скасування забезпечення позову ОСОБА_2 не заявлено.

За таких обставин, підстави для задоволення заяви відсутні.

Керуючись ст. 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити. Під час розгляду цивільної справи № 202/2883/22 не заслуховувати думку малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову, скасування забезпечення позову відмовити.

Клопотання ОСОБА_2 про приєднання доказів задовольнити.

Ухала суду в частині відмови в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлений 16 лютого 2024 року.

Головуючий Ж.В.Кузіна