печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Соколов О.М. перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності на частину 2 (двох) квартир у порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває на розгляді цивільна справа №757/27902/23-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права спадкування.

Ухвалою Печерського районного суду від 14.07.2023 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

13.10.2023 року на адресу суду від представника ОСОБА_1 адвоката Котова Сергія Олександровича надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності на частину 2 (двох) квартир у порядку спадкування за законом.

Перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, також відповідно до ч.3 ст.193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно з п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

До того ж, ч. 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту зустрічної позовної заяви у розділі додатки вбачається, що представником позивача долучено до зустрічного позову додатки.

Разом з тим, судом встановлено відсутність додатків під номерами 2,5,11, а саме: витяг з ЄДДР ОСОБА_1 18.07.2018; повторне свідоцтво про народження ОСОБА_1 01.05.2023; адвокатський запит 30-23 до 7КДНК ОСОБА_1 11.10.2023.

Відтак, позивачу за зустрічним позовом необхідно усунути вказаний недолік та надати суду завірені належним чином відсутні додатки до зустрічного позову.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів.

Наряду з позовними вимогами міститься клопотання представника позивача про витребування доказів, про залучення до участі у справі Сьому Київську державну нотаріальну контору Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) у якості третьої особи, проте нормами цивільного процесуального законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.

Слід звернути увагу, що заяви та клопотання - це важливий засіб встановлення обставин, які мають значення для справи, забезпечення та відстоювання прав та законних інтересів учасників процесу, які згідно аналізу норм цивільного процесуального законодавства оформляються у письмову вигляді окремим документом, а тому з метою усунення вказаного недоліку позивачам слід конкретизувати свої позовні вимоги.

Згідно з ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За таких обставин, позивачу необхідно оформити клопотання про витребування доказів у відповідності до вимог ч. 2 ст. 84 ЦПК України, а також надати заяву про залучення третіх осіб, оформлену відповідно до вимог ст. 183 ЦПК України.

Суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги, що є вкрай важливою умовою для прийняття законного та обґрунтованого рішення по суті справи, а також його виконання в майбутньому.

Відтак, позивачу необхідно визначитись із змістом позовних вимог та надати суду виправлену зустрічну позовну заяву відповідно для суду та до кількості учасників процесу.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності на частину 2 (двох) квартир у порядку спадкування за законом - залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

У разі, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколов