Провадження № 2-зз/947/163/24
УХВАЛА

про повернення заяви

23.09.2024

суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

11 вересня 2024 року заявниця звернулась до суду з заявою, в якій просила скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту на 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 , який було накладено ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10 лютого 2005 року, по справі №2-32 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди.

Дослідивши матеріали заяви, суддя дійшов висновку про необхідність її повернення заявнику з наступних підстав.

Порядок скасування вжитих судом заходів забезпечення позову врегульовано приписами статті 158 Цивільного процесуального кодексу України.

За загальним правилом заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу.

Так, відповідно до частини 1 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За приписами частини 1 статті 42 Цивільного процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач (частина 1 статті 48 Цивільного процесуального кодексу України).

Разом з тим, як вбачається з поданої заяви, ОСОБА_2 не є учасником справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, а тому вона не може звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову у справі в порядку, встановленому статтею 158 Цивільного процесуального кодексу України.

Верховний Суд у Постанові від 20.01.2020 року у справі №753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.04.2020 року у справі № 607/15533/17.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повернути подану заяву ОСОБА_1 та роз`яснити, що з метою зняття арешту з майна вона має право звернутися до суду з відповідним позовом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 10, 42, 158, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди повернути заявнику.

Роз`яснити заявниці, що з метою зняття арешту з майна, вона має право звернутися до суду з відповідним позовом в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Куриленко О. М.