Провадження № 2/645/386/24

13 лютого 2024 року місто Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Сілантьєвої Е. Є.,
за участі секретаря судового засідання Ятлової Ю.В.,
розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування,-
Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Туру В.Г., звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Суземка, Суземського району, Брянської області, РФ.
В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим «93200034 Отделом ЗАГСа Суземского района управления ЗАГС Брянской области» від 20 жовтня 2020 року. Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 , яка була придбана померлою відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 30 квітня 2003 року. Відповідно до заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Полехіною А.М. 10 квітня 2004 року, ОСОБА_2 , гр. Російської Федерації, ІНФОРМАЦІЯ_4 у Російській Федерації, Брянська область, Суземський район, с. Селечня, на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: всю належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 , заповіла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка, відповідно до свідоцтва про
одруження серії НОМЕР_2 від 18.09.2004 року вийшла заміж за ОСОБА_4 та
змінила прізвище з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 . 08 квітня 2021 року позивач звернулась до Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, згідно з заповітом, посвідченим Полехіною А.М., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу. 25 листопада 2021 року нотаріусом було направлено запит компетентним органам російської федерації, відповідь на якій не було отримано. 12.10.2022 року Позивачем було отримано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.09.2023 справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування направлено для розгляду за підсудністю до Фрунзенського районного суду м. Харкова.
Ухвалою від 30.10.2023 року провадження у справі відкрито та призначено її до розгляду в підготовче судове засідання.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.11.2023 підготовче засідання у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування закрито.
12.12.2023 та 03.01.2024 надійшла заява від завідуючої Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лученко Л. в якій вона просить розглядати цивільну справу без участі представника Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори, та покладаються на розсуд суду.
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_1 адвоката Туру В.Г. позовні вимоги підтримали, надали відповідні пояснення, просили суд задовільнити позовні вимоги в повному обсязі. В подальшому позивач надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує.
Представник відповідача Харківської міської ради, про день та час розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, до судового засідання не з*явилися, причини не явки суду не повідомили, будь-яких заяв, клопотань, відзивів, заперечень не надавали.
Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Відзив на позов не подавав. Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованого клопотання про відкладення судового засідання суду не надавав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне розглянути справу за відсутності відповідача.
За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст. 280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач.
Третя особа завідуюча Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лученко Л. в судове засідання не з*явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, надала заяву, в якій вона просить розглядати цивільну справу без участі представника Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори, та покладаються на розсуд суду.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав:
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
Судом встановлено, згідно договору купівлі продажу квартири від 30.04.2003 посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Погрібною Т.П., зареєстровано в реєстрі за № 327 власниками квартири за адресою АДРЕСА_3 в рівних частинах кожна є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Як вбачається з витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 03.06.2003 № 698833 квартира за адресою АДРЕСА_3 належить ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на 1/2 частині кожній.
Згідно технічного паспорту на квартиру за адресою АДРЕСА_3 , що знаходиться у власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , затверджений КП «ХМ БТІ», квартира розташована на 2 поверсі 5 поверхового будинку, складається з 2 кімнат площею 1-а кімната 16,7 м.кв., 2-а кімната 11,2 м.кв., кухні площею 6,4 м.кв., вбиральні 2,5 м.кв., коридору 4,4 м.кв., вбудованої шафи 0,8 м.кв., обладнана балконом 3,0 м.кв., загальна площа квартири 42,9 м.кв.
Відповідно до довідки про оціночну вартість об*єкта нерухомості від 01.09.2023 оціночна вартість квартири за адресою АДРЕСА_4 446424,68 грн.
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 20.10.2020 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка Російської Федерації, Брянської області, Суземського району, с. Сузечня, померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , копія якого посвідчена нотаріусом Суземського нотаріального округа Брянської області Кравцовою І.М. та зареєстровано в реєстрі № 32/77-н/32-2021-1-89.
Згідно свідоцтва про одруження НОМЕР_4 виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Борівського районного управління юстиції Харківської області 18.09.2004 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уклала шлюб з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та після одруження прізвище дружини « ОСОБА_6 ».
За життя ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Полехіною А.М. 10.04.2004, зареєстрований в реєстрі за № 1812. Згідно вказаному заповіту, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає Російська Федерація, Брянська область, Суземський район, с. Селечня, всю належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 , заповіла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
08.04.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою щодо подання заяви про прийняття спадщини.
25 листопада 2021 року нотаріусом було направлено запит компетентним органам російської федерації, відповідь на якій не було отримано.
Постановою державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори від 12.10.2022 року № 328/02-31 відмовлено ОСОБА_1 , для видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/2 (одну другу) частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , у зв`язку із тим, що вона не проживала з померлою на час відкриття спадщини, та пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК Україна).
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
За правилами частин першої, третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
У цій справі предметом спору є визнання за позивачем в порядку спадкування за законом після смерті матері права власності на частину квартири.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у пункті 1 статті 6 Конвенції, потрібно розглядати як право на доступ до правосуддя.
Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.
Конституцією України закріплено основні засади судочинства (частина друга статті 129). Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист, зокрема на забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України).
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи.
Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції, оскільки перегляд таких рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів особи. За правовою позицією Конституційного Суду України правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).
В п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Враховуючи зазначене, судом встановлено, що позивачу державним нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину; спадкоємець за життя склав заповіт в якому спадкоємцем визначив позивача по справі; матеріали справи містять документи, підтверджуючі право власності спадкоємця на спадкове майно; факт прийняття спадщини позивачем підтверджено її своєчасним зверненням до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому суд вважає можливим визнати за позивачем, ОСОБА_1 , право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 на спадкове майно, яке складається із 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 .
Керуючись статтями:12, 13, 76-82, 89, 200, 263-265, 280 ЦПК України, На підставі вищевикладеного, ст.ст. 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1220, 1223, 1261-1265, 1268, 1269, 1270 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Суземка, Суземського району, Брянської області, РФ.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили протягом тридцяти днів з дня його проголошення, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів апеляційної скарги.
Учасники справи:
позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 адреса мешкання: АДРЕСА_5 .
представник позивача Адвокат Туру Віра Григорівна, РНОКПП НОМЕР_6 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №5098 від 25.07.2018 року, адреса листування: АДРЕСА_6 ,
Повний текст рішення складено 19.02.2024.
Головуючий суддя -