1Справа № 335/5372/24 2/335/3540/2024
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 вересня 2024 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя в складі головуючого судді Рибалко Н.І., розглянувши питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_3 , треті особи: Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_1 , треті особи: Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням та право на приватизацію квартири,
13.05.2024 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_1 , треті особи: Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням та право на приватизацію квартири.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано судді Рибалко Н.І.
Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 24.05.2024 року позовну заяву ОСОБА_3 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
16.09.2024 року представник відповідача ОСОБА_6 , подала до суду зустрічну позовну заяву у якій просить визнати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_3 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням, квартирою АДРЕСА_1 .
Мотивуючи доцільність спільного розгляду зустрічної позовної заяви разом із первісною, представник відповідача зазначила, що оскільки на теперішній час ОСОБА_1 та її неповнолітнього сина вже були незаконно позбавлені права на приватизацію та проживання - подання ОСОБА_3 позову можна розцінювати як умисне зловживання процесуальними правами, з метою затягування цивільної справи за ЄУН № 335/1756/24, у зв`язку з чим право на подачу позовної заяви ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 такими, що втратили право на проживання та на приватизацію квартири, може виникнути тільки після задоволення позовних вимог у справі за ЄУН № 335/1756/24.
Дослідивши матеріали справи, зустрічну позовну заяву, суд встановив наступне.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ч. 2 ст. 193 ЦПК України).
Зустрічний позов це позов, який подає відповідач до позивача у тому самому судовому процесі задля захисту проти первісних позовних вимог.
Метою пред`явлення зустрічного позову є спільний розгляд позовів в інтересах процесуальної економії, а в ряді випадків уникнення постановлення суперечливих судових рішень.
У постанові від 27.01.2021 року у справі № 908/1688/20 Верховний Суд зазначив, що зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.
Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:
а) обидва позови взаємно пов`язані і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах;
б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватися; відповідно до статті 601 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги; зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін;
в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом».
У постанові від 13.03.2019 року у справі № 916/3245/17 (провадження № 12-13гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.
Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:
- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;
- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;
- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);
- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;
- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами (відповідна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 02.06.2022 справа № 922/4409/21).
У п. 43, 44 постанови від 20.03.2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
З матеріалів справи вбачається, що в первісному позові позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 доводить те, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 втратили право на користування та на приватизацію спірної квартири, внаслідок переїзду на нове місце проживання.
У зустрічній позовній заяві позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважають відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, які втратили право користування спірною квартирою, оскільки ОСОБА_3 вибула зі спірної квартири внаслідок відбуття покарання в місцях позбавлення волі з 14.09.2011 по 2016 та більше ніж 6 місяців після відбуття покарання в ній не мешкала.
Отже, первісні і зустрічні позовні вимоги не є взаємопов`язаними та відсутні підстави для висновку про доцільність їх спільного розгляду, оскільки юридичні підстави виникнення первісних і зустрічних позовних вимог є різними, позови виникли не з одних правовідносин, та в разі задоволення зустрічного позову не виключається повне або часткове задоволення первісного позову. Судом також не встановлено того, що вимоги за зустрічним позовом є першочерговими, та саме після вирішення їх може бути вирішений первісний позов.
З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічного позову для спільного розгляду з первісним позовом.
Водночас, суд роз`яснює ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_1 , право звернення до суду із відповідним позовом у загальному порядку.
Керуючись статтями 193, 260, 261, 353 ЦПК України, суд
У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_3 , треті особи: Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси якого представляє його законний представник ОСОБА_1 , треті особи: Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням та право на приватизацію квартири - відмовити.
Зустрічну позовну заяву повернути заявнику з усіма доданими документами.
Роз`яснити ОСОБА_1 право звернення до суду із відповідним позовом у загальному порядку.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Повний текст ухвали виготовлено 19 вересня 2024.
Суддя Н.І. Рибалко