Справа №442/7778/23
Провадження №2/442/131/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2024 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої - судді Грицай М.М.,

секретар судового засідання Антоненко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Трускавецької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до Територіальної громади в особі Трускавецької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/2 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , успадкована ним за законом після смерті їхньої матері ОСОБА_3 . Батьки померли. За життя брат заповіту не склав, проживав одиноко, власної сім`ї не мав, а тому він є єдиним спадкоємцем за законом другою черги. Інших спадкоємців першої чи другої черг немає. Вказав, що проживав з братом до дня його смерті, оскільки останній хворів і потребував сторонньої допомоги, а тому вважав себе таким, який прийняв спадщину. Також причинами пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини були воєнна агресія Росії та його захворювання у травні 2022 року. 23.10.2023 звернувся із заявою про отримання спадщини за законом після смерті спадкодавця до приватного нотаріуса. Однак, нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки на час смерті ОСОБА_2 вони з братом не були зареєстровані за одною адресою. Відкриття спадкової справи нотаріусом у 2023 році (майже два роки після смерті брата) за його заявою підтверджує відсутність будь-яких інших спадкоємців. Враховуючи вказане, вважає, що причини для пропуску строку на прийняття спадщини є поважними, а тому просить визначити додатковий строк для прийняття такої.

У судове засідання позивач не з`явився, від його представника адвоката Партики О.В. надійшла заява про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримують.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі представника Трускавецької міської ради, при ухваленні судом рішення покладаються на думку суду.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, врахувавши правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №898, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 29.07.2009 у справі №2-1931/09 визнано за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності за законом по 1/2 ідеальній частці на будинковолодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 , з урахуванням змінених розмірів житлового будинку загальною площею 63,3 кв.м., житловою площею 14,5 кв.м. та самочинно збудованою верандою літ. "а", розмірами 4,22х2,03м. Вказане майно зареєстроване за вищевказаними особами згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майна від 12.09.2009.

Як вбачається з листа Відділу-ЦНАП виконкому Дрогобицької міської ради від 23.10.2023 за адресою АДРЕСА_1 , станом на 23.10.2023 відсутні зареєстровані особи.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 14.11.1995, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис 307, його батьками є ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 03.04.1965, ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №20. Його батьками є ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 23.10.2023 приватним нотаріусом Москалик Л.П. 23.10.2023 заведено спадкову справу 113/2023, спадкодавець ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З листа приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Москалик Л.П. від 30.10.2023 за №271/02-14 вбачається, що ОСОБА_1 повідомлено, що він не надав доказів своєчасного прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з питань призначення додакового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з виписки КНП "Стебницька міська лікарня" із медичної карти амбулаторного, стаціонарного хворого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , поступив у стаціонар 10.05.2022, дата виписки 30.05.2022.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічні вимоги щодо звернення спадкоємця до нотаріуса у межах шестимісячного строку передбачені також Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5. Так, згідно із пунктом 3 глави 10 розділу II вказаного порядку, для прийняття спадщини чи відмови від прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 26.09.2012 № 6-85цс12, від 04.11.2015 року № 6-1486цс15, яка є незмінною.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску шестимісячного строку, позивач зазначив, що оскільки на час смерті спадкодавця він проживав разом із ним, то прийняв спадщину. Крім того, шестимісячний строк для прийняття спадщини з моменту її відкриття після смерті спадкодавця тривав до 23.05.2022, проте, у зв`язку з воєнною агресією Росії було призупинено роботу нотаріусів та їх доступ до реєстрів, а в останні дні згаданого строку він захворів - з 20.05.2022 по 30.05.2022.

Аналізуючи зазначені доводи позивача, суд враховує те, що позивач на час смерті брата проживав з ним, у травні 2022 року захворів, а також те, що 24.02.2022 Президент України своїм Указом «Про введення воєнного стану в Україні» ввів в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. У подальшому Указами Президента України строк дії воєнного стану в України неодноразово продовжувався та продовжує діяти і зараз.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Серявін та інші проти України").

Згідно частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 76-81 ЦПК України, засобами доказування у цивільній справі є письмові, речові і електронні докази, висновки експерта, показання свідків. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача, та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані дакази та аргументи є належними та допустими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України.

Таким чином, юридична необізнаність спадкоємця, який вважав що прийняв спадщину, оскільки проживав з братом на час його смерті, введення воєного стану на території України та хвороба позивача, є поважними причинами пропуску строку. Крім того, суд приймає до уваги ту обставину, що відповідач не заперечив щодо задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 247, 258, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк, тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням суду законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 12.02.2024.

Суддя М.М.Грицай