РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м.Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Губської Я.В.,

при секретарі Мордухович К.Г.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора (м. Харків, вул. Валентинівська, 27) про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

29.09.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , третя особа 5 ХДНК, в якій позивач просить встановити факт родинних відносин між померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , а саме факт, що ОСОБА_4 була рідною племінницею ОСОБА_3 ; встановити факт постійного проживання ОСОБА_5 з ОСОБА_4 на час відкриття спадщини станом на ІНФОРМАЦІЯ_27; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 7/12 частини квартири АДРЕСА_3 , з яких: на 5/12 частину квартири в порядку спадкуванзня за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 ; на 2/12 частину квартири в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_8 від 27.10.2020 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_8 від 14.04.2021 року задоволено клопотання позивача, витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії спадкової справи на спадкодавця ОСОБА_5 (№ справи в спадковому реєстрі №63302749); спадкової справи на спадкодавця ОСОБА_4 (№ справи в спадковому реєстрі №64211442)., витребувано з Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області оригінал (або належним чином завірену копію) архівної пенсійної справи відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; оригінал (або належним чином завірену копію) архівної пенсійної справи відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , задоволено клопотання про допит в якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

17.05.2021 на виконання ухвали суду надано копії спадкових справ з П`ятої Харківської нотаріальної контори.

31.05.2021 на виконання ухвали суду надано копії пенсійних справ з Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області.

22.09.2021 у зв`язку зі звільненням судді Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_8 у відставку, згідно з протоколом автоматизованого розподілу, справу передано у провадження судді Губської Я.В.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що у власності ОСОБА_5 ( діда позивача) знаходилась частина нерухомого майна - квартири АДРЕСА_4 .

Згідно свідоцтва про право власності на житло вищевказана квартира на праві сумісної власності належала наступним особам: ОСОБА_5 (помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ), ОСОБА_4 - (дружина спадкодавця, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_3 - (рідна тітка дружини спадкодавця, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_2 - син спадкодавця (проживає в квартирі на даний час.

Власники вказаної квартири знаходились між собою в родинних стосунках та проживали в ній з дня приватизації, тобто з 1998 року.

Після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина на 1/4 частку у спільній частковій власності вищезазначеної квартири.

ОСОБА_3 була рідною тіткою ОСОБА_4 . Вона не мала дітей, на день смерті не знаходилась у шлюбі. Інших спадкоємців, крім своє рідної племінниці у неї не було.

ОСОБА_3 до цього проживала за адресою АДРЕСА_1 , а з 1993 року стала проживати з сім`єю своєї племінниці в квартирі АДРЕСА_4 , і в 1998 році приймала участь в приватизації вищевказаної квартири.

ОСОБА_4 може бути спадкоємицею третьої черги лише за правом представлення, тобто доведення факту смерті її батька - ОСОБА_9 що є обов`язковою умовою для спадкування.

ОСОБА_9 (батько ОСОБА_10 ) і ОСОБА_3 були уродженцями села Кіндратівка Хотінського району Сумської області.

ОСОБА_3 була рідною сестрою ОСОБА_9 .

З матеріалів спадкової справи відомо, що державним нотаріусом було зроблено відповідний запит до компетентних органів ДРАЦС про копію актового запису про народження ОСОБА_9 та запит копію актового запису про народження ОСОБА_3 . У відповідях на запити міститься така інформація: «В записі акту про народження ОСОБА_11 (№58 від 13 липня 1939 року) батьком зазначений ОСОБА_9 .

В метричній книзі Сумського повіту Харківської губернії за 1912-й рік є запис за №53 про народження ІНФОРМАЦІЯ_6 , ім`я народженого: ОСОБА_12 ; ім`я, по-батькові та прізвище батька: ОСОБА_13 .

В метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік про народжених є запис №37 про народження ІНФОРМАЦІЯ_7 , ім`я народженої: ОСОБА_14 ; ім`я, по-батькові та прізвище батька: ОСОБА_13 . В документах є розбіжність в прізвищі: « ОСОБА_15 » та « ОСОБА_16 ».

Позивач в позовній заяві зазначає, що дані відмінності у написанні призвищ не є суттєвими і пов`язані із їх українізацією під час видачі посвідчень, що встановлюють особу, тогочасною владою, і відповідно ОСОБА_17 ІНФОРМАЦІЯ_8 відповідно до запису №37 в метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка була власником 1/4 частку у спільній частковій власності квартири АДРЕСА_4 є однією і тією ж особою.

В записі акту про народження ОСОБА_11 (№58 від 13 липня 1939 року) батьком зазначений ОСОБА_9

Адреса проживання ОСОБА_9 на початок другої світової війни - Сумська область, Хотінський район, село Кіндратівка. Щодо нього - є в наявності наступні відомості:

ОСОБА_9 1912 року народження був мобілізований в 1943 році ІНФОРМАЦІЯ_28.

За інформацією, що міститься в довідці нотаріуса, Державним нотаріусом було отримано Витяг Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану про смерть ОСОБА_9 .

У відповіді Сумського обласного військового комісаріату на запит представника позивача зазначається, що документи, які засвідчували факти загибелі (смерті) - військовослужбовців під час Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років, передані на постійне зберігання до Національного музею історії України в Другій світовій війні.

Згідно з відомостями наданими Національним музеєм історії України в Другій світовій війні, позивачем була отримана копія повістки про загибель ОСОБА_9 .

Позивачем встановлено на інтернет-ресурсах наступні відомості: ОСОБА_9 , 1912 року народження, уродженець: обл. Сумська; район Хотінський; село Кіндратівна, був призваний в 1943 році ІНФОРМАЦІЯ_28. Адреса проживання родини на час отримання «похоронки» - Сумська область, Хотінський район, село Кіндратівна. Прізвище, ім`я, по батькові дружини загиблого ОСОБА_18 . Останнє місце служби: 1 к 2 кд. Військове звання - червоноармієць; Причина вибуття - помер від хвороби; Дата вибуття 13.04.1945р. Первісне місце поховання Польща, Вроцлавське воєводство, м. Дойч-Лісса, південно-західна окраїна, 100 м від шосе Дойч-Лісса-Ратен, гарнізонне кладовище, одиночна могила № НОМЕР_1 , Госпіталь ГЛР 5114. Нагороди: медаль за Відвагу.

Позивач зазначає, що дружиною ОСОБА_9 згідно інформації з архівів ДАМО є ОСОБА_19 , яка є матір`ю ОСОБА_20 , що підтверджується актовим записом про народження останньої. Вона постійно проживала в селі Кіндратівка, Сумського району Сумської області, працювала в колгоспі імені Кірова, Кіндратівської сільської ради, в 1972 році вийшла на пенсію по старості, що підтверджується копією пенсійного посвідчення від 12.02.1972 року, виданого Сумським районним відділом соцзабезпечення Сумської області. ОСОБА_19 померла в 1982 році.

Позивач зазначає що оскільки ОСОБА_19 , яка згідно відомостей наданих позивачем про факт проживання останньої на момент її смерті перебування у АДРЕСА_2 слугують доказом родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_20 .

Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» від 23.03.2020 року К-20 249707-03 щодо архівної інформації (картки реєстрації особи форми А), наявної в КП «Жилкомсервіс», за адресою АДРЕСА_2

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , була зареєстрована з 19.05.1993р, знята з реєстрації 28.10.2004р. у зв`язку зі смертю.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , була зареєстрована з 01.09.1977р., знята з реєстрації 20.09.2007р.

Позивач вважає, що враховуючи положення законодавства а також факт постійного проживання ОСОБА_4 , яка проживала на день смерті з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , успадкувала 1/4 частку спадщини своєї тітки ОСОБА_3 , і після її смерті стала власницею частини спірної квартири.

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_10 , була зареєстрована в спірній квартирі 01.09.1977р., знята з реєстрації 20.09.2007р. у зв`язку зі смертю.

Після її смерті відкрилася спадщина на частину квартири. Заповітів нею не було складено. Після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями за законом були її чоловік ОСОБА_5 та син ОСОБА_2 які на день смерті проживали разом з нею.а також ОСОБА_1 , яка як онука спадкодавця має право на частку спадщини спадкодавця, яка належала б за законом її батьку ОСОБА_21 , сину спадкодавці, за правом представлення.

ОСОБА_2 та ОСОБА_5 постійно проживали в квартирі АДРЕСА_4 починаючи з 1993 року, а ОСОБА_2 проживає за вказаною адресою і на даний час.

Відповідач ОСОБА_2 і на даний час проживає в спірній квартирі.

Враховуючи викладене, спадщина на 1/2 частину квартири, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 була фактично успадкована в рівних частинах:

ОСОБА_2 -1/6 або 2/12 частка, ОСОБА_5 -1/6 або 2/12 частка, ОСОБА_22 замість свого батька - сина спадкодавця - ОСОБА_23 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_11 -1/6 або 2/12 частка.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , після нього відкрилася спадщина в розмірі: 5/12 в праві спільної власності на квартиру, з яких або 3/12 частка в праві спільної власності на квартиру належала ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_5 особисто, а 2/12 частку він фактично прийняв у спадщину після своєї дружини - ОСОБА_4 .

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_5 було складено заповіт, згідно якого він призначив спадкоємицею всього свого майна на онуку ОСОБА_24 .

Враховуючи вищевикладене, позивач є спадкоємицею 5/12 частки яка на час смерті належала ОСОБА_5 на підставі заповіту та 2/12 - після смерті бабусі ОСОБА_4 , як онука спадкодавця, яка на день її смерті була неповнолітньою і відповідно до права представлення, вважалася такою, що прийняла спадщину замість свого батька - ОСОБА_23 .

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, надала пояснення по суті позову, в подальшому подала заяву про розгляд справи без її участі .

В судовому засіданні за клопотанням позивача було допитано свідка ОСОБА_7 , яка є матір`ю ОСОБА_22 , яка в судовому засіданні надала пояснення на підтвердження фактів сумісного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , а також факт родинних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи завчасно повідомленим про час та місце розгляду справи, подав через канцелярію суду заяву в якій просив розглянути справу за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін та допитавши свідка, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 16. Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до п.1 ч1 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини.

Відповідно до ст. 1216, 1217 ЦКУ Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦКУ Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1233,1236 ЦКУ заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно з ст. 1258 ЦКУ спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261-1265 ЦКУ у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 1266 ЦКУ внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1267 ЦКУ частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦКУ Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦКУ Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1, 2 ст. 370 ЦКУ - співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Згідно ч. 2 ст 372 ЦКУ - у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1278 ЦКУ Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Згідно п. 1 ч. 1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування"зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

ОСОБА_22 звернулась 12.11.2018 року до Восьмої Харківської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті її дідуся - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_12 (т. 1 а.с. 90)

03.07.2019 року позивач звернулась до Пятої харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свдоцтва про право на спадщину на частку квартири АДРЕСА_4 ( т.1 а.с. 160-161).

Державним нотаріусом Пятої харківської державної нотаріальної контори Кретовою О.В. надано відповідь на заяву від 03.07.2019 року, вх № 289/02-14 про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначену, у зв`язку із неможливістю встановлення факту прийняття спадщини ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_12 , після смерті його дружини - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 , а також факту прийняття спадщини ОСОБА_4 після смерті її тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 162-163)

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 22.12.1998 року, реєстраційний № НОМЕР_2 виданого Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради квартиру за адресою АДРЕСА_2 передано у спільну сумісну власність ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (т.1 а.с. 27). Право власності не вказану квартиру зареєстроване за ними 23.12.1998 в КП «ХМБТІ» за реєстровим номером П-2-19217.

Згідно свідоцтва про одруження від 08.10.1965 року серії НОМЕР_3 , виданого Кондрашівською сільською радою Сумського району Сумської області між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , укладено шлюб 08.10.1965 року, актовий запис 12 (т. 1 а.с. 35)

Згідно свідоцтва про народження від 06.06.1972 серії НОМЕР_4 виданого Палацом новонароджених м.Харкова ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_14 є сином ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (т.1 а.с. 106).

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну рестрацію народження № від 11.10.2018 року ОСОБА_23 ІНФОРМАЦІЯ_15 є сином ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (т.1 а.с. 107).

Згідно свідоцтва про народження від 06.04.1993 року серії НОМЕР_5 видане Київським відділом РАДС м. Харкова ОСОБА_23 є батьком ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_16 (т. 1 а.с.109).

Внаслідок укладення шлюбу відбулася зміна прізвища позивача з « ОСОБА_25 » на « ОСОБА_26 », згідно свідоцтва про укладення шлюбу від 09.06.2018, серії НОМЕР_6 видане Московським районним у містя Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Харкові ( т. 1 а.с. 21).

Таким чином ОСОБА_22 є онукою ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_3 є тіткою ОСОБА_4 виходячи з наступного.

Згідно свідоцтва про одруження від 08.10.1965 року серії НОМЕР_3 виданого Кондрашівською сільською радою Сумського району Сумської області дівочим прізвищем ОСОБА_4 є ОСОБА_15 .

В записі акту про народження ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_10 (№58 від 13 липня 1939 року) батьком зазначений ОСОБА_9 , 26 років, що проживає у Сумській області,, Хотинському районі, селищі Кіндратівка(т.1 а.с. 140).

В метричній книзі Сумського повіту Харківської губернії за 1912-й рік є запис за №53 про народження ІНФОРМАЦІЯ_6 , ім`я народженого: « ОСОБА_27 »; ім`я, по-батькові та прізвище батька: « ОСОБА_28 » (т. 1 а.с. 143).

Згідно Повного витягу Державного реєстру актів цивільного стану щодо актового запису про смерть № 31 від 03.12.2018р. ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_17 в с. Кіндратівка, Сумського р-ну, Сумської області. ( т.1 а.с.-116-117)

В метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік про народжених є запис №37 про народження ІНФОРМАЦІЯ_7 , ім`я народженої: « ОСОБА_14 »; ім`я, по-батькові та прізвище батька: « ОСОБА_28 » (т.1 а.с.133-137).

Суд, аналізуючи докази подані позивачем, встановив, що ОСОБА_17 ІНФОРМАЦІЯ_8 відповідно до запису №37 в метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка проживала квартирі АДРЕСА_4 є однією і тією ж особою.

Суд дослідивши належні та допустимі докази, а також з урахуванням пояснень наданими у судовому засіданні сторонами погоджується з позивачем,що розбіжності в написанні прізвищ « ОСОБА_29 » не є істотними оскільки згідно вищезазначених метричних книг ОСОБА_12 ( ОСОБА_27 ) та ОСОБА_14 народились до 1917 року. Під час отримання довідок про посвідчення особи місцевою владою, було присвоєно прізвище, яке було утворене за допомогою суфіксу «- енко», як більшість українських прізвищ, що являються похідними від прізвищ батька - « ОСОБА_30 ».

Згідно відомостей зазначених в архівній довідці № НК - 371 від 1995 року місцем народження ОСОБА_3 є с. Кіндратівка, Хотинського району, Сумської області ( т. 2 а.с. 11).

Згідно відомостей на інтернет-ресурсі «Пам`ять народа» місем народження ОСОБА_9 . 1912 р.н. є Сумська обл., Хотинський район, с. Кіндратівка.( т. 1 а.с. 52).

З аналізу вищезазначених документів, судом вбачається що ОСОБА_9 та ОСОБА_3 народилися в одному селі, відомості щодо дати народження та особи, що зазначена батьком є ідентичними, а тому суд приходить до висновку, що ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_18 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 є рідними братом та сестрою.

Окремо суд ввжає за необхідне зазначити,що підтвердженням родинних відносин ОСОБА_9 та ОСОБА_3 також слугують відомості надані Національним музеєм історії України у Другій світовій війні Міністерства культури та інформаційної політики України, згідно з якими у сповіщенні про загибель ОСОБА_9 від квітня 1945 року № 0228, та журналі обліку загиблих його дружиною вказано « ОСОБА_31 », що проживає у с. Кіндратівка, Хотинського району, Сумської області. (т. 1 а.с. 52-53).

Згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова виданої Управлінням реєстрації місця проживання ОСОБА_32 НОМЕР_7 в адресній картці особи (форма Б) за адресою: АДРЕСА_2 ( т. 1 а.с. 45)

В графі «Фамилия, имя, отчество» вписано « ОСОБА_33 », в графі «День, месяц и год рождения» вписано «ІНФОРМАЦІЯ_25». в графі «Дата прописки и на какой срок» - відомості відсутні, в графі «Дата вьіписки»-відомості відсутні ( т. 1 а.с. 43)

Вищезазначене дає підстави вважати, що ОСОБА_34 , дружина загиблого ОСОБА_3 та ОСОБА_19 , яка була внесена до ордеру від 06.06.1977 року №00924 виданого Виконавчим комітетом Фрунзенської ради депутатів трудящих м. Харкова (як теща - мати дружини ОСОБА_5 , на отримання житла- квартири АДРЕСА_4 (т. 1 а.с. 46) та яка вказана в довідці з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 05.12.2018 № 12-0, є однією і тією ж особою.

Вказані відомості про ОСОБА_19 слугують доказом родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_20 .

Суд вказує, що представник позивача та відповідач у судовому засіданні повідомляли, що ОСОБА_9 був призваний до військової служби у роки Великой Вітчизняной війни та загинув, що підтверджується копією сповіщення про загибель № 0228 від квітня 1945 р., наданою Національним музеєм історії України у Другій світовій війні Міністерства культури та інформаційної політики України (т.1 а.с. 50-51).

Згідно до свідоцтва про смерть від 20.10.2004 року серії НОМЕР_8 виданий Міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 4 Харківського обласного управління юстиції ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_19 (т.1 а.с. 32).

Згідно ст. 370, 372 ЦКУ після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на частки в квартрі АДРЕСА_4 .

Згідно Витягів Державного реєстру Актів цивільного стану громадян щодо актів цивільного стану ОСОБА_3 перебувала у шлюбі тричі, перший її чоловік - ОСОБА_35 помер ІНФОРМАЦІЯ_20 (т. 1 а.с. 152), другий чоловік - ОСОБА_36 помер ІНФОРМАЦІЯ_21 (т.1 а.с. 155), третій чоловік - ОСОБА_37 помер ІНФОРМАЦІЯ_22 (т.1 а.с. 157).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану №7 від 21.05.2019 ОСОБА_3 дітей не мала (т 1 а.с. 158).

.Судом встановлено, що ОСОБА_20 є племінницею ОСОБА_3 , інших спадкоємців на момент відкриття спадщини у останньої не було.

Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» від 23.03.2020 року К-20 № 249707-03 щодо архівної інформації за адресою АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 було зареєстрована за вищезазначеною адресою 19.05.1993 р., та знята з реєстрації 28.10.2004 р. у зв`язку зі смертю, а також ОСОБА_20 була зареєстрована з 01.09.1977 р., та знята з реєстрації 20.09.2007 ( т. 1 а.с. 64).

Дані відомості також підтверджуються показами свідка ОСОБА_7 , яка в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_4 та ОСОБА_38 є племінницею і тіткою відповідно, на відкриття спадщини після смерті ОСОБА_39 постійно проживали разом.

Враховуючи вищевикладене, племінниця ОСОБА_20 та час відкриття спадщини постійно проживала з ОСОБА_3 і відповідно вважається такою, що успадкувала частки квартири АДРЕСА_4 і відповідно стала власницею частини спірної квартири.

Згідно свідоцтва про смерть від 27.08.2007 року серії НОМЕР_9 виданий Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову №4 ОСОБА_20 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 12411 (т. 1 а.с. 37)., після смерті якої відкрилась спадщина на частки спірної квартири.

Її спадкоємцями фактично були: її чоловік ОСОБА_5 , син - ОСОБА_2 .

ОСОБА_22 має право на частку спадщини спадкодавцю, яка б належала на за законом її батьку- ОСОБА_23 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_23 , якби він був живим на час відкриття спадщини. У зв`язку з тим, що ОСОБА_22 була неповнолітньою особою, станом на день смерті її бабусі - ОСОБА_4 , відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦПК України, вона є такою, що прийняла спадщину замість свого батька.

Факт постійного проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтверджується копією паспорта громадянина України серії НОМЕР_10 виданий Київським МВРВ ХМУУМВС України в Харківській області виданий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , згідно якого остання була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 (т.1 а.с. 36 зв.); копією паспорта громадянина України серії НОМЕР_11 виданий Київським МВРВ ХМУУМВС України в Харківській області виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , згідно якого останній був зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 (т.1 а.с. 65-66); довідкою про реєстрацію з місця проживання № 381 виданою 08.02.2008 року дільницею № 14 ЖЕКу Київською філією КП «Жилкомсервіс», згідно якої ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , станом на дату видачі цієї довідки, фактично зареєстровані та мешкають за вищевказаною адресою (т. 1 а.с. 57) ,показами свідка ОСОБА_7 , що є матір`ю позвачки, яка в судовому засіданні повідомила, що на момент смерті ОСОБА_4 вона фактично постійно проживала у АДРЕСА_2 , разом з ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_22 .

Таким чином, частка квартири, що належала ОСОБА_4 після її смерті була успадкована в рівних частках наступними особами: ОСОБА_5 (чоловік)- 2/12 частки, ОСОБА_2 (син) - 2/12 частки, ОСОБА_22 (онукою, за правом представлення після смерті свого батька ОСОБА_23 ) - 2/12 частки.

Після смерті ОСОБА_4 , частка ОСОБА_5 склала 1/4+2/12=5/12, частка ОСОБА_2 - 1/4+2/12=5/12, ОСОБА_22 -2/12.

Згідно свідоцтва про смерть від 25.09.2018 р. серії НОМЕР_12 виданий Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Харківській області, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_24 , актовий запис № 14041 (т.1 а.с. 39).

Згідно копії спадкової справи, наданої П`ятою Харківською міською державною нотаріальної конторою, ОСОБА_5 було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Восьмої Державної нотаріальної контори Кретовою Ю.В. від 28.03.2009, за реєстровим номером 3-790, згідно з яким ОСОБА_5 заповів усе належне йому майно на користь ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_16 (т. 1 а.с. 93)

Оскільки ОСОБА_5 на момент смерті належало 5/12 частки спірної квартири, після його смерті на підставі вищевказаного заповіту, дана частка перейшла до його онуки - ОСОБА_1 .

Судом під час судового розгляду встановлено, що за ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , підлягає визнанню право власності в порядку спадкування на 7/12 частини квартири АДРЕСА_4 , з яких: на 5/ 12 частину квартири порядку' спадкування за заповітом після померлого діда ОСОБА_5 та на 2/12 частину квартири в порядку спадкування за законом після померлої бабусі ОСОБА_4 ( за правом представлення після померлого батька - ОСОБА_23 ). Факти сумісного проживання ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_12 та його дружини - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 , станом на ІНФОРМАЦІЯ_27, а також факт родинних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме факт, що ОСОБА_4 була рідною племінницею ОСОБА_40 були встановлені судом, та знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.

Вказані факти протягом судового розгляду не заперечувались відповідачем ОСОБА_41 .

Оскільки підставами відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування були відсутість доказів на доведення тих фактів родинних відносин та спільного спроживання зі спадкодавцем, які були предметом розгляду данної справи, та підтвердилися в судовому заіданні, суд вважає що право позивача на спадкування 7/12 частки вищевказаної квартири підлягає захисту а позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтвердженими доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 259,265,268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_22 ( ІНФОРМАЦІЯ_16 , РНОКПП НОМЕР_13 , що зареєстрована у АДРЕСА_1 ) - задовольнити.

Встановити факт родинних відносини між померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , а саме факт, що ОСОБА_4 була рідною племінницею ОСОБА_3 .

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , на час відкриття спадщини станом на ІНФОРМАЦІЯ_26.

Визнати за ОСОБА_22 ( ІНФОРМАЦІЯ_16 , РНОКПП НОМЕР_13 , що зареєстрована у АДРЕСА_1 ) право власності в порядку спадкування на 7/12 частини квартири АДРЕСА_3 , після померлих ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя : Я. В. Губська