У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

31 січня 2024 року м.Вільногірськ

Вільногірський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Борцової А.А.,

за участю секретаря - Килинчук Л.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, без повідомлення учасників справи, заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду,-

В С Т А Н О В И В:

23.01.2024 позивач з вернувся до суду з вказаною заявою та просить виправити описку у рішенні суду від 15.01.2024 у цивільній справі № 174/1154/23 за його позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи тим, що в тексті рішення зазначено, що сторони не проживають однією сім`єю та припинили шлюбні відносини з початку 2020 року, що є невірним, так як він фактично не проживає з дружиною з жовтня 2023 року, і це має для нього істотний характер. Невірний період зазначений його представником, який складав позов до суду.

Представник позивача ОСОБА_3 направила заяву, згідно з якою заяву позивача про виправлення описки у рішенні суду підтримала та зазначила, що описка в даті, з якої сторони не проживають разом та не ведуть спільне господарство, була допущена адвокатом при складанні позову (а.с.57-58).

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву, дослідивши матеріали цивільної справи в межах заяви, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як зазначено у постанові Верховного Суду України від 14.01.2019 у справі № 638/11034/15-ц, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні ; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підстави позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад вказаних обставин необхідний для визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Таким чином, обов`язок щодо зазначення у позовній заяві конкретних юридичних фактів, на підставі яких суд вирішує спір, покладається саме на позивача.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно ч.4 ст.43 ЦПК України, за введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Разом з тим, як слідує з матеріалів справи, в тексті позовної заяви представником позивача ОСОБА_4 зазначено: «З початку 2020 року позивач з відповідачем не проживають однією сім`єю, сторони взагалі припинили подружні відносини…» (а.с.2-3).

При постановленні рішення у даній справі, судом надано оцінку вказаному факту та з урахуванням тривалості часу протягом якого сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, прийнято рішення про задоволення позовних вимог позивача та розірвання шлюбу (а.с.46-48).

При цьому, будь-якої описки в рішенні судом допущено не було, фактичні обставини в справі щодо вказаного факту, були встановлені судом відповідно до повідомлених представником позивача при поданні позову обставин оскільки будь-яких доказів на спростування цих обставин відповідачкою суду подано не було.

Таким чином, позивач та його представник, шляхом виправлення описки, просять змінити в рішенні суду виклад фактичних обставин справи, що законом не передбачено та призведе до зміни суті постановленого судом рішення.

Допущення описки при складанні позовної заяви адвокатом, на що представник позивача ОСОБА_4 вказує у своїй заяві, також не може слугувати підставою для внесення змін до рішення суду, оскільки виходячи з правової позиції, викладеної у вищевказаній постанові Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Наслідком виправлення описки у судовому рішенні не може бути зміна суті або доповнення судового рішення, а отже у задоволенні заяви позивача про виправлення описки у рішенні суду слід відмовити.

Керуючись ст.ст.261, 269 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала складена та підписана суддею 31.01.2024.

Головуючий - суддя: підпис А.А. Борцова