Справа № 645/4661/23
Провадження № 2-о/645/9/24
У Х В А Л А

іменем України

31 січня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді - Шарка О.П., присяжних - Борисенко С.А., Данильченка С.Л., секретаря судових засідань - Мухіна В.А., розглянувши у закритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , щодо усиновлення неповнолітньої дитини дружини, заінтересовані особи - ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, Відділ державної реєстрації актів цивільного у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків)

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, щодо усиновлення неповнолітньої дитини дружини ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересовані особи - ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, Відділ державної реєстрації актів цивільного у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Ухвалою суду від 07 вересня 2023 року провадження у справі відкрито

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання неодноразово не з`явився, проч ас та місце розгляду повідомлявся заздалегідь і належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв з проханням розглянути заяву у його відсутність суду не надав.

Представник заінтересованої особи - Служби у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради у судовому засіданні проти залишення заяви без розгляду не заперечувала.

Інші особи, які беруть участь у справі у судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.

Суд, вислухавши представника заінтересованої особи, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про залишення заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 3ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

П.3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Прописуючи норми законодавства щодо залишення позовної заяви без розгляду, законодавець чітко та вичерпно прописав наявність обов`язкових двох обставин, а саме: повторна неявка в судове засідання позивача та відсутність від позивача заяви про розгляд справи за його відсутності, а тому наявність інших обставин не відносяться законодавцем до альтернативних обставин, які мають визначальне значення при застосуванні норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та норми п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись позиціями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, слід зазначити, що для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду поважність причин повторної неявки в судове засідання позивача не мають правового значення, адже факт повторної неявки в судове засідання позивача незалежно від причин неявки є підставою для залишення позовної заяви без розгляду лише при наявності сукупності таких обставин як: факту належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи; відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до статті 10 ЦПК України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10.07.2017 у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що заявник повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду протягом тривалого часу поспіль не з`являється в судові засідання, заяви про розгляд справи без його участі не подавав, а також враховуючи, що їх неявка перешкоджає розгляду справи через неможливість без 1ого участі вирішити справу по суті, суд вважає, що заяву слід залишити без розгляду.

На підставі ст.ст.223, 247, 257,354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , щодо усиновлення неповнолітньої дитини дружини, заінтересовані особи - ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, Відділ державної реєстрації актів цивільного у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 15 днів з дня складання повного тексту. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали

Головуючий суддя:

Присяжні:

Борисенко С.А. -

Данильченко С.Л. -