Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

№ 610/22/23

№ 2/610/1/2024

12 лютого 2024 року

Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: Стригуненка В.М.

за участю

прокурора: Євсюкової Я.А. за довіреністю,

відповідача: Двойнікової В.М.,

представника відповідача: за довіреністю - адвоката Чуприної З.М. (відеоконференція),

секретарів: Виноградської О.В., Соснової А.Є.,

розглянувши у місті Балаклія Ізюмського району Харківської області у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження у режимі відеоконференції цивільну справу за позовом керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

в с т а н о в и в:

06.06.2023 прокурор, посилаючись на ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», звернувся до суду в інтересах держави в особі позивача Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області збитки, завдані кримінальним правопорушенням, у розмірі 305582 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги вказує про те, що ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023, що набрала законної сили, кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 367 КК України було закрито на підставі ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Однак це не є реабілітуючою підставою, тому збитки державі мають бути відшкодовані відповідачем, яка, будучі начальником Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради, будучи службовою особою, в період з 08.05.2015 по 25.09.2015, достовірно знаючи, що виконання робіт з поточного ремонту покрівель житлових будинків, розташованих в м. Балаклія Харківської області, здійснено не в повному обсязі, з метою розтрати бюджетних коштів, зловживаючи своїм службовим становищем, засвідчувала гербовою печаткою Управління акти приймання виконаних будівельних робіт, а також довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, на підставі яких та відповідно до платіжних доручень безпідставно було перераховано на розрахунковий рахунок ТОВ «УНИКА-БУД» грошові кошти за проведення ремонтних робіт, які відповідно до висновків судових будівельно-технічних експертиз виконано лише частково. Тобто ОСОБА_1 необґрунтовано прийняла не виконані в повному обсязі роботи, на підставі чого було здійснено безпідставне перерахування коштів ТОВ «УНИКА-БУД», чим спричинено збитки Управлінню житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області.

В зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_1 наданих їй повноважень державі в особі Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області завдано матеріальні збитки в розмірі 305582 грн, які відповідач повинна відшкодувати у порядку, встановленому законом, але останнє у добровільному порядку відмовилось подавати позов. Тому це зробив прокурор в інтересах держави (том 1 а.с. 1-29).

11.07.2023 відповідач подала відзив на позовну заяву, в якому вказала, що зміст позовної заяви та додані до неї ксерокопії документів не містять у собі беззаперечних доказів її вини. В основу позовної заяви покладено текст обвинувального акту. Посилалась на те, що матеріали кримінального провадження не можуть підміняти докази, які повинні долучатися до цивільного позову на підтвердження його обставин. Зазначила, що під час виконання ремонтних робіт вона періодично виїжджала на об`єкти та дивилася, як вони виконуються. Хоча вона і не має будівельної освіти, на її погляд, роботи виконувались якісно. Жодних скарг на проведений ремонт від мешканців житлових будинків не надходило. Вона, як керівник Управління зобов`язана була підписувати надані їй документи та скріплювати їх печаткою. Заявляючи клопотання про застосування строку притягнення до кримінальної відповідальності, вона наголошувала на тому, що винною себе не визнає, її клопотання було задоволено, однак в ухвалі не була встановлена її вина. Пояснила, що договори укладалися на здійснення поточного часткового ремонту дахів житлових будинків, а не на будівництво, що є різними видами господарської діяльності та мають абсолютно різну нормативно-правову регламентацію. Проведення поточного ремонту передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Проведення технічного нагляду під час виконання поточних ремонтів діючим законодавством не передбачено, він здійснюється під час будівництва або зміни об`єкта містобудування. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Однак вона такого сертифікату не має. Крім того, вона, як представник замовника, не мала права найняти сертифікованого спеціаліста з технічного нагляду та оплачувати йому цю роботу, оскільки за нецільове використання бюджетних коштів також передбачено кримінальну відповідальність. Посадова інструкція та договір про повну матеріальну відповідальність також не покладають на неї обов`язок на здійснення технічного нагляду. Вказала, що в обґрунтування факту заподіяння шкоди позивач посилається на висновки судових будівельно-технічних експертиз, які були проведені у рамках кримінального провадження, що не створює їх преюдиціальності у вказаному процесі, оскільки у рамках кримінального провадження судом не було зроблено висновку щодо їх належності та допустимості, як доказу. До того ж, вона категорично не згодна з висновками цих експертиз, які є необґрунтованими та не об`єктивними, оскільки експертне дослідження було проведено на підставі документів, що відсутні в матеріалах кримінального провадження, зразки вирубок покрівлі дахів будинків були відібрані з порушенням вимог щодо відібрання зразків, експертом було зазначено про проведення натурального обстеження та вирубку покрівельного матеріалу, тобто без проведення спеціальних хімічних досліджень, відсутні інструментальні та лабораторні дослідження. Крім того, під час допиту в суді експерту були надані зразки вирубок покрівлі дахів будинків для визначення наявності або відсутності праймеру, однак покази експерта не співпали із висновками експертних досліджень з цього питання.

Також посилалась на те, що з тексту позовної заяви не можливо зрозуміти, що саме бажає стягнути позивач збитки чи відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, оскільки нормативно-правове обґрунтування позову йде у розрізі із заявленими позовними вимогами. З обґрунтуваннях позовних вимог не вбачається, яке майно вона знищила, які речі пошкодила, які реальні збитки поніс позивач та якою є упущена вигода. Діючим законодавством не передбачено стягнення збитків, які завдані кримінальним правопорушенням. Крім того, в своєму позові позивач посилається на норми права, які не регулюють спірні правовідносини.

На підставі наведеного вважала позовні вимоги необґрунтованими, вину, наявність та розмір шкоди не доведеними, причинний зв`язок не встановленим, а тому просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі (том 2 а.с. 34-43).

20.07.2023 керівником окружної прокуратури подано відповідь на відзив, в якому вказав, що предметом даного позову є вимога до ОСОБА_1 про стягнення з останньої на користь УЖКГ ТБ БМР збитків, завданих кримінальним правопорушенням у розмірі 305582 грн. Посилався на те, що в даному випадку завдані збитки уособлюють у собі майнову шкоду, оскільки мають явний грошовий вираз, що полягає у перерахуванні на розрахунковий рахунок ТОВ «УНИКА-БУД» надлишкових бюджетних коштів у сумі 305582 грн на підставі необґрунтованого прийняття ОСОБА_1 не виконаних в повному обсязі робіт. Таким чином, у позивача наявні всі правові підстави вимагати стягнення з відповідача спричинених Управлінню збитків, які і є майновою шкодою. Вказав, що обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд. Тому помилкове посилання позивача на ту, чи іншу норму права не є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Твердження відповідача про якісне виконання підрядником робіт з поточного ремонту з огляду на відсутність скарг жителів будинків є оціночним судженням, яке не має під собою жодного правового підґрунтя. Вважає, що саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач має довести факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтувати її розмір. Так, факт заподіяння шкоди відповідачем підтверджується тим, що ОСОБА_1 , будучи начальником Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради, маючи визначені посадовою інструкцією обов`язки та будучи відповідальною за забезпечення схоронності довірених їй установою матеріальних цінностей відповідно до Договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, необґрунтовано прийняла не виконані в повному обсязі роботи, особисто підписавши та засвідчивши гербовою печаткою акти приймання виконаних будівельних робіт. Розмір шкоди в свою чергу підтверджується висновками судових будівельно-технічних експертиз. Невизнання обвинуваченою своєї вини у вчиненні кримінального правопорушення за наявності її згоди на звільнення від кримінальної відповідальності, за умови роз`яснення їй судом суті обвинувачення, підстав звільнення від кримінальної відповідальності та права заперечувати проти закриття кримінального провадження, не є правовою підставою для відмови в задоволенні клопотання сторони кримінального провадження про таке звільнення. Сам факт звільнення особи судом від кримінальної відповідальності свідчить про наявність в її діях складу злочину та винуватість особи у його вчиненні. Закриття кримінального провадження у зв`язку з закінченням строку притягнення ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності не спростовує факту вчинення останньою злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України і звільнення від кримінальної відповідальності у такому випадку не є реабілітуючою обставиною, при цьому визнання вини обвинуваченою не є вирішальним фактором. Просив доводи відзиву на позов відхилити, а позов - задовольнити (том 2 а.с. 70-77).

Також 20.07.2023 в порядку ст. 182 ЦПК України керівником окружної прокуратури було подано заперечення на клопотання відповідача про перехід на загальне позовне провадження та виклик свідків, експерта, в яких просив відмовити в їх задоволенні, оскільки, враховуючи обставини справи та характер правовідносин сторін, які випливають з деліктного зобов`язання, дана справа не є складною та підлягає вирішенню в порядку спрощеного позовного провадження. У проведенні допиту свідків та експерта немає необхідності, оскільки ухвала Зміївського районного суду має преюдиційне значення, вона не оскаржувалась та є чинною, сам факт закриття судом кримінального провадження у зв`язку з закінченням строків давності свідчить про встановлення вини ОСОБА_1 . Відповідач фактично в межах даної справи намагається оскаржити ухвалу суду, що не було реалізовано останньою в обумовлені строки у визначеному КПК України порядку. Ухвалою Зміївського районного суду від 30.01.2023 були встановлені обставини вчиненого ОСОБА_1 кримінального правопорушення, які підтверджують її протиправну винну поведінку, яка стала причиною завдання матеріальної шкоди державі, розмір якої підтверджується висновками експертиз (том 2 а.с. 65-69).

15.08.2023 від відповідача надійшли письмові пояснення щодо відповіді на відзив, які склала її представник - адвокат Чуприна З.М., в яких вона вказала, що відповідно до змісту позовних вимог мова йде про втрачене, пошкоджене та знищене майно, а тому позивачем наявність збитків не доведено. Вважала, що за своєю суттю та колом учасників даного судового процесу цей спір лежить у площині господарських правовідносин. Зазначила, що відсутність скарг від мешканців житлових будинків не створювала підстави для сумнівів відповідача у відповідності об`ємів фактично виконаних робіт та їх якості. Відповідач на рівні своїх можливості поетапно контролювала хід та якість виконання ремонтних робіт. Посилалась на те, що грошові кошти перераховувались в межах затвердженого кошторису, який позивачем не оспорюється. Крім того, представник позивача не вчинив будь-яких дій щодо повернення надлишково отриманих коштів з ТОВ «УНИКА-БУД», хоча за договорами підряду підрядник був зобов`язаний виконати всі роботи в об`ємах і строки, передбачені договором, та саме підрядник відповідає за якість робіт. Стверджує, що позивачем не доведено ані факту заподіяння шкоди, ані її розміру. Вважає, що ухвалою суду про закриття кримінального провадження на підставі ст. 49 КК України ані наявність складу злочину, ані винуватість особи у його вчинені не встановлюється. Вирок суду є єдиним процесуальним документом, що встановлює наявність складу злочину та винуватість особи. Окремо зазначила, що на час закриття кримінального провадження відповідач перебувала під кримінальним переслідуванням майже сім років, сукупність особистих обставин, війна, стан здоров`я, вік, надмірна тривалість судового розгляду стали підставою для прийняття відповідачем рішення про звернення до суду із клопотанням про закриття кримінального провадження. При цьому винною себе не визнавала. Закриття кримінального провадження на підставі ст. 49 КК України не означає беззаперечної наявності вини відповідача у межах цивільно-правової відповідальності та не знімає з позивача обов`язку доказування факту та розміру заподіяної шкоди (том 2 а.с. 83-92).

01.09.2023 в.о. керівника окружної прокуратури було надано письмові пояснення, в яких вказав, що оскільки збитки, які були завдані Управлінню житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради залишаються невідшкодованими, а кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_1 закрито з нереабілітуючих підстав, то спричинені збитки підлягають стягненню з ОСОБА_1 в порядку цивільного судочинства. Наголосив на тому, що позивачем неодноразово зазначалось, що обвинуваченою у кримінальному провадженні № 0002060 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 267 КК України, є саме ОСОБА_1 , а не ТОВ «УНИКА-БУД», тому саме до обвинуваченої заявлено позовні вимоги у даному спорі. З огляду на викладене даний спір лежить в площині цивільних, а не господарських правовідносин. (том 2 а.с. 115-122).

29.09.2023 від відповідача надійшли письмові пояснення щодо судових будівельно-технічних експертиз, де вона зазначила, що висновки експертних досліджень є необґрунтованими та необ`єктивними, не відповідають вимогам цивільного процесуального законодавства та не можуть бути застосовані судом у якості належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів. Вони не містять у собі обґрунтованих відповідей на поставлені перед експертом питання та побудовані на припущеннях, викликають сумніви у їх достовірності, не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки одержані з порушенням порядку, встановленого законом, в силу імперативної вимоги ч. 4 ст. 106 ЦПК України не можуть бути прийняті судом у якості доказів (том 2 а.с. 129-140).

Представник позивача просив розглянути справу за його відсутності (том 2 а.с. 192), від позову не відмовлявся.

В суді прокурор підтримала позовні вимоги з наведених у позовній заяві підстав. Уточнила, що просять стягнути саме майнову шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Пояснила, що заява про закриття кримінального провадження була подана за ініціативою ОСОБА_1 та її захисника, а не за ініціативою прокурора, на це відповідач надавала добровільну згоду, хоча під час розгляду кримінального провадження сторона захисту могла наполягати на розгляді справи по суті, доведення вчинення кримінального правопорушення та винуватості ОСОБА_1 . Але просили закрити кримінальне провадження на підставі ст. 49 КК України. Зараз хочуть переглянути судове рішення, повторно дослідити у цивільному провадженні обставини справи, які були дослідженні у кримінальному провадженні. Зазначила, що відмови від обвинувачення не було, тому що все ж таки в діях ОСОБА_1 вбачається склад кримінального правопорушення. Вона, будучи посадовою особою, вчинила кримінальне правопорушення. Це доводять накази про призначення на посаду, посадова інструкція, акти виконаних робіт, висновки експертиз. В обвинувачені мова йде про те, що роботи були виконані не в повному обсязі. Посилалась на те, що винну поведінку відповідача обґрунтовують, зокрема, ухвалою Зміївського районного суду Харківської області про закриття кримінального провадження, яка була винесена за клопотанням сторони відповідача, а не прокурора. На підтвердження завданої шкоди вони посилаються на висновки експерта. Повідомила, що, наскільки їй відомо, відносно ТОВ «УНИКА-БУД» є окреме кримінальне провадження.

Відповідач позов не визнала з підстав, зазначених у раніше поданих нею запереченнях проти позову. Пояснила, що не вважає себе винною у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, з висновками експертиз не згодна. Посилалась на те, що жоден свідок у кримінальному провадженні не підтвердив обвинувачення. Пояснила, що рішенням сесії БМР Харківської області було виділено грошові кошти на ремонт житлових будинків. Найбільш якісно роботи виконала фірма «УНИКА-БУД». Підтвердила, що за ухвалою суду від 30.01.2023 її було звільнено від кримінальної відповідальності за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, з підстав, передбачених ст. 49 КК України, а кримінальне провадження було закрито. Її умовили і вони з захисником подали клопотання по ст. 49 КК України, на виправданні не наполягала, за її згодою закрили провадження, однак своєї вини вона не визнавала.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, вважала його необґрунтованим та просила відмовити в його задоволенні. Посилалась на невірний спосіб судового захисту, не передбачено стягнення збитків, можна стягнути шкоду. Вважала, що обвинувачення та винуватість відповідачки у вчинені кримінальних правопорушень не доведено і не встановлено. В ухвалі суду зазначено, що вину ОСОБА_1 не визнала, експертизи були проведені у кримінальному провадженні некоректно і не були визнані судом у кримінальному провадженні допустимими доказами, тому не можуть бути доказами у цій справі, вони їх оспорюють, тому не доведено розмір шкоди. Вважала надані позивачем докази неналежними та недопустимими, не обґрунтованими.

Ухвалою від 15.11.2023 клопотання відповідача та її представника про розгляд справи у порядку загального позовного провадження було залишено без задоволення (том 2 а.с. 168).

Ухвалою від 15.11.2023 було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача та її представника про виклик свідків та судового експерта (том 2 а.с. 169).

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналу ухвали Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023, яка набрала законної сили 07.02.2023, посилаючись на несвоєчасність її отримання, а саме зазначила, що отримали вказану ухвалу лише 27.12.2023 на запит, який було зроблено 29.11.2023. Згідно супровідного листа ухвалу було направлено прокуратурі 30.11.2023, а згідно поштового конверту - 05.12.2023. Крім того разом з позовною заявою до суду було подано копію вказаної ухвали, однак без відмітки про набрання нею законної сили.

Представник відповідача заперечувала проти цього, оскільки строк на подачу доказів був пропущений.

Суд на місці постановив долучити до матеріалів справи надану прокурором копію ухвали Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023 з мокрою печаткою та відміткою про набрання нею законної сили, яка до прокуратури надійшла 27.12.2023 (через пів року після подачі позову), яка без відмітки про набрання нею законної сили міститься в матеріалах справи та була подана разом з позовною заявою. До того ж, дані про набрання ухвалою законної сили містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Цю обставину сторони не оспорюють.

Також представником відповідача було заявлено клопотання про дослідження в судовому засіданні диску з відеозаписом допиту судового експерта у Зміївському районному суді Харківської області під час розгляду кримінального провадження (том 2 а.с. 141).

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання.

Суд на місці постановив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки дослідженням пояснень експерта, наданих ним під час розгляду кримінального провадження щодо проведених ним судових будівельно-технічних експертиз, сторона відповідача прагне фактично ревізувати, переглянути судове рішення від 30.01.2023 та викладені в ньому обставини злочину, встановлення яких відбувається під час розгляду кримінального провадження по суті обвинувачення. Суд не в праві ревізувати це судове рішення. В справі достатньо даних для вирішення позову по суті.

Судом встановлені обставини і визначені відповідні до них правовідносини.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положеннями ч. 1, ч. 3 та ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтовано прокурором у суді. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Таким органом відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 Конституції України, ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Звертаючись до суду з позовом, прокурор в обґрунтування заявлених вимог посилався на те, що звернення прокурора до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання про відшкодування державі завданої злочином шкоди. До інтересів держави безпосередньо належить дотримання сторонами бюджетних правовідносин, зокрема, в частині забезпечення ефективного, результативного та цільового використання бюджетних коштів, а також забезпечення режиму економії та недопущення включення до кошторису установи бюджетних асигнувань, не зумовлених потребою, що впливає на забезпечення економічної стабільності загалом. У даному випадку порушені економічні інтереси держави в особі Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області, яким самостійно позов про відшкодування завданої діями ОСОБА_1 шкоди не заявлено, що свідчить про його бездіяльність, внаслідок якої порушуються інтереси держави у бюджетній сфері, тому до суду звертаються органи прокуратури. Крім того, з моменту спричинення шкоди відповідачем пройшов значний час, однак до теперішнього часу Управління не звернулось до суду з позовом.

У цьому випадку необхідність захисту економічних інтересів держави зумовлена тим, що внаслідок порушень, допущених під час виконання ОСОБА_1 службових обов`язків під час виконання договорів підряду, спричинені збитки місцевому бюджету.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Отже, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 25 квітня 2018 року (справа № 806/1000/17).

З матеріалів справи вбачається, що внаслідок неналежного виконання відповідачем ОСОБА_1 , яка перебувала на посаді начальника Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради, своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, яке виразилось у підписанні та засвідченні нею гербовою печаткою Управління актів приймання виконаних робіт, які було виконано частково, а також довідки про їх вартість, спричинені збитки Управлінню житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради на загальну суму 305582 гривень, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним та громадським інтересам.

30.12.2020 назву Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради було змінено на Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради, а 06.01.2021 на Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області.

Відповідно до Положення про Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області (у новій редакції) Управління є самостійним виконавчим органом Балаклійської міської ради Харківської області, є юридичною особою публічного права, має печатку та штамп з повним своїм найменуванням, є розпорядником коштів бюджету нижчого рівня, виступає головним розпорядником коштів та надання послуг з благоустрою та капітального ремонту об`єктів житлово-комунального господарства Балаклійської територіальної громади, здійснює внутрішній контроль за використанням вказаних коштів одержувачами (а.с. 7-12).

Отже, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області.

При цьому Управління з моменту спричинення йому шкоди не звернулось до суду з цивільним позовом про відшкодування завданої шкоди відповідачем, що свідчить про його бездіяльність та не здійснення захисту економічних інтересів держави, що було підтверджено також заступником начальника Управління у відповіді від 25.05.2023, який вказав, що заходи реагування, спрямовані на відшкодування завданих ОСОБА_1 збитків, не вживались, оскільки Управління відновило роботу 03.10.2022, але з вагомих причин більш ніж половина посадових осіб Управління не змогли приступити до виконання своїх посадових обов`язків, що призвело до додаткового навантаження на працюючих співробітників, які також були залучені до обстеження пошкодженого та зруйнованого майна внаслідок бойових дій на території міста та громади, складання актів та внесення даних до Реєстру. Також зазначив, що про ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023 Управлінню було невідомо, на останнє засідання представник потерпілої сторони не мав змоги прибути, про що суду було повідомлено письмово. Вказав, що в Управлінні відсутні матеріали зазначеного кримінального провадження (том 2 а.с. 15).

Під час розгляду справи в суді від позову прокурора Управління не відмовилось, тобто погодилось з тим, що інтереси держави все ж було порушено.

Це свідчить про свідоме нездійснення Управлінням, яке має на це відповідні повноваження, захисту порушених інтересів держави.

Тому прокурор звертається до суду з цим позовом в інтересах держави.

Крім того, прокурором на виконання ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» 31.05.2023 було повідомлено Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області, тобто орган, який повинен представляє інтереси держави у даних правовідносинах, про те, що прокуратурою готується позовна заява до суду (том 2 а.с. 16-19). Управління не заперечувало проти звернення прокурора з цим позовом до суду, що свідчить про згоду на таке представництво.

Таким чином, прокурором наведено достатньо підстав для представництва держави в суді.

За ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 30 січня 2023 року, яка набрала законної сили 07 лютого 2023 року, ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, на підставі ст. 49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження № 0002060 закрито з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, у зв`язку зі звільненням обвинуваченої ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності.

Зі змісту цієї ухвали вбачається, що ОСОБА_1 обвинувачувалась у тому, що: «Відповідно до розпорядження Балаклійського міського голови № 30 від 13.05.2013 ОСОБА_1 призначено начальником Управління житлово - комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради з присвоєнцям 13 рангу посадової особи місцевого самоврядування в межах IV категорії посад.

Відповідно до посадової інструкції начальника Управління житлово - комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради від 13.05.2013, затвердженої в.о. начальника вказаного Управління Яценком В.В., з якою ОСОБА_1 особисто ознайомлена, що підтверджується її особистим, підписом, остання, крім іншого, повинна мати вищу освіту відповідного професійного спрямування за освітньо-кваліфікаційним рівнем магістра, спеціаліста, а також повинна знати Конституцію України, акти законодавства, нормативні документи, що стосуються державної служби та діяльності органів місцевого самоврядування; Укази Президента України, постанови та розпорядження Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України та ініші нормативно- правові акти, щодо розвитку відповідної сфери економіки.

Також, відповідно до вказаної посадової інструкції, ОСОБА_1 повинна забезпечувати: ефективне виконання .покладених на Управління завдань щодо реалізації державної політики у сфері житлово-комунального господарства, містобудування, та розвитку інфраструктури міста; здійснення аналізу стану міського житлово-комунального господарства громади, містобудування та розвитку інфраструктури міст, для чого має право: представляти органи місцевого самоврядування в інших управлінських структурах з питань, що належить до його компетенції; у встановленому порядку запитувати та отримувати від підприємств, установ, організацій різних форм власності, громадських об`єднань необхідні статистичні та оперативні дані, звіти з питань, що стосуються діяльності Управління; залучати фахівців інших структурних підрозділів органів місцевого самоврядування, підвідомчих підприємств та організацій за згодою керівників для розгляду питань, що належать до його компетенції. Крім того, начальник вказаного управління несе відповідальність за неякісне або несвоєчасне виконання завдань та обов`язків, що на нього покладено цією посадовою інструкцією, та за бездіяльність або невикористання наданих йому прав.

Також, відповідно до договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 03.01.2013, укладеного між Управлінням житлово - комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради в особі головного спеціаліста управління Яценка В.В., та виконуючою обов`язки начальника управління Двойніковою В.В., остання бере на себе повну відповідальність за забезпечення схоронності довірених їй установою матеріальних цінностей і у зв`язку з викладеним, крім іншого, зобов`язується: дбайливо ставитися до переданих їй на зберігання або іншої мети матеріальних цінностей установи, та вживати заходи для відвернення шкоди; своєчасно повідомляти адміністрацію установи про всі обставини, що загрожують забезпеченню схоронності довірених їй матеріальних цінностей.

Відповідно до рішення Балаклійської міської ради LXXVIII сесії VI скликання №35-VI від 20.04.2015, затверджено «Програму з утримання, обслуговування, та поточного ремонту житлового фонду Балаклійської міської ради на 2015 рік», метою якої є визначення та реалізація основних заходів, спрямованих на утримання житлових будинків комунальної власності територіальної громади м. Балаклія, що належать до житлового фонду Балаклійської міської ради у належному технічному та санітарному стані, забезпечення надійної та безпечної експлуатації, збереження та підвищення експлуатаційних показників конструктивних елементів житлових будинків, на виконання якої відповідно до вищевказаного рішення визначено загальну суму коштів у сумі 1600000 гривень. Відповідно до вказаної програми одним, з її основних напрямків було виконання робіт з поточного ремонту покрівель 11 під`їздів житлових будинків, зокрема: по АДРЕСА_1 (2 під`їзд); по АДРЕСА_2 (4 під`їзд); по АДРЕСА_3 ; по АДРЕСА_4 (4 під`їзд); по АДРЕСА_5 (4 під`їзд); по АДРЕСА_6 (7 під`їзд); по АДРЕСА_7 ; по АДРЕСА_8 (3 під`їзд); по АДРЕСА_9 (2 під`їзд); по АДРЕСА_10 , на що згідно додатку до «Програми з утримання, обслуговування, та поточного ремонту житлового фонду Балаклійської міської ради на 2015 рік» було передбачено видатки на суму коштів 1199000 гривень за рахунок коштів загального бюджету міського бюджету м. Балаклія в межах асигнувань, передбачених міським бюджетом та за рахунок субвенцій з бюджетів вищого рівня та з інших джерел, не заборонених чинним законодавством.

До вказаної програми та додатку до неї на протязі часу з 25.03.2015 по 18.12.2015 рішеннями сесії Балаклійської міської ради Харківської області було внесено ряд змін щодо розміру загальної суми коштів, передбачених на фінансування заходів та змінено перелік робіт, які було визначено додатком до «Програми з утримання, обслуговування, та поточного ремонту житлового фонду Балаклійської міської ради на 2015 рік», у зв`язку з чим в період часу з 29.04.2015 по 18.09.2015 Управлінням житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради в особі його начальника Двойнікової В.М. з Товариством з обмеженою відповідальністю «Уника-буд» (юридична адреса: м. Харків, проспект Науки (колишня назва проспекту - Леніна, буд. 36; ) в особі невстановленої під час проведення досудового розслідування особи, в м. Балаклія Харківської області, укладено 13 типових договорів, відповідно до яких ТОВ «Уника-буд» зобов`язується виконати поточні ремонти покрівель житлових будинків, які розташовані: по АДРЕСА_11 (1 під`їзд); по АДРЕСА_4 (4 під`їзді); по АДРЕСА_12 (5 під`їзд); по АДРЕСА_13 (1 під`їзр); по АДРЕСА_6 (7 під`їзд); по АДРЕСА_5 (4 під`їзд); по АДРЕСА_14 (4 під`їзд); по АДРЕСА_4 (2 під`їзд) по АДРЕСА_2 (4 під`їзд); по АДРЕСА_8 (3 під`їзд частково, та 4 під`їзд частково); по АДРЕСА_15 , та по АДРЕСА_16 , згідно кошторисів, які є невід`ємними частинами вказаних договорів, а замовник зобов`язується прийняти роботи та оплатити їх на умовах вказаних договорів.

Загальна вартість робіт, доручених підряднику (ТОВ «Уника-буд») за вказаними договорами становить 1 184 183 грн, а саме по АДРЕСА_11 (1 під`їзд) - на суму 70 500 грн; по АДРЕСА_4 (4 під`їзд) - на суму 99 980 грн; по АДРЕСА_12 (5 під`їзд) - на суму 99 993 грн; по АДРЕСА_13 (1 під`їзд) - на суму 118 764 грн; по АДРЕСА_6 (7 під`їзд) - на суму 104 570 грн; по АДРЕСА_5 (4 під`їзд) - на суму 87 745 грн; по АДРЕСА_14 (4 під`їзд) - на суму 88 425 грн; по АДРЕСА_4 (2 під`їзд) - на суму 88 851 грн; по АДРЕСА_2 (4 під`їзд) - на суму 92 403 грн; по АДРЕСА_8 (3 під`їзд частково, та 4 під`їзд частково) - на суму 119 975 грн; по АДРЕСА_17 (1 під`їзд) - на суму 119 980 грн, та по АДРЕСА_18 (1 під`їзд) - на суму 92 997 грн.

Відповідно до вимог ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» технічний нагляд забезпечується замовником, порядок проведення якого установлюється Кабінетом Міністрів Українки.

Згідно з положеннями Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007 зазначений порядок визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і с поруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівнг цтво об`єкта).

Крім того, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Відповідно до п. 2.4 вищевказаних типових договорів, оплата виконаних робіт здійснюється Замовником (Управлінням житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаютійської міської ради) згідно актів прийому-передачі виконаних робіт протягом 3 (трьох) банківських днів з моменту закінчення всіх робіт, що передбачені п. 1, яке оформлюється актом прийому-передачі виконаних робіт. Також, відповідно до п.п. 3.5, 3.6 вказаних типових договорів Замовник приймає виконані Підрядником (Товариством з обмеженою відповідальністю «Уника-буд») роботи, оглядає їх, та перевіряє обґрунтованість понесених останнім витрат протягом двох днів. У разі відсутності будь-яких зауважень з боку замовника до виконаних підрядником робіт, акт прийому-передачі виконаних робіт підписується сторонами Договору не пізніше як через два дні після отримання Замовником акта прийому-передачі виконаних робіт.

Згідно з актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за травень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 08.05.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Леніна, 50 (1 під`їзд) в м. Балаклія, згідно договору № 44 від 29.04.2015, вартістю 70 500 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_7 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: РН8-32-3 «улаштування покрівель рулонних з матеріалів, що наплавляються, із застосуванням газопламеневих пальників, в два шари»: 150,7 м2, на загальну суму 9 434 грн.

Крім того, згідно з актом № 1/10 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 14.06.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Алієва, 132 (1 під`їзд) в м. Балаклія, згідно договору № 65 від 02.07.2015, вартістю 118 764 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Алієва, 132 (1 під`їзд) в м. Балаклія, та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: РН20-40-1 «Навантаження сміття вручну»: 0,01 т, та СЗ14-15-1 «Перевезення будівельного сміття до 15 км (без урахування вартості навантажувальних робіт)»: 0,01 т, на загальну суму 51 182 грн.

Також, згідно з актом № 1/2 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 17.06.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_19 , згідно договору № 48 від 08.05.2015, вартістю 99 980 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_19 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: РН-8-35-1 «Улаштування цементної вирівнювальної стяжки», (демонтаж), К0=8; РН8-35-3 «На кожні 5 мм зміни товщини шару цементної вирівнювальної стяжки Додавати aqo виключати», (Демонтаж), К0=8, а також El2-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килий: 212,5 м2, на загальну суму 24 330 грн.

Також, згідно з актом № 1/3 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 22.06.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представникам підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_20 , згідно договору № 55 від 22.05.2015, вартістю 99 993 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних рофт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_20 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: El2-21-1 «Грунтування основ -із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килим:225, 9 м2»,1а також РН20- 40-1 «Навантаження сміття вручну»: 5,9 т і СЗ14-15-1 «Перевезення будівельного сміття до 15 км (без урахування вартості навантажувальних робіт)»: 5,9 т, на загальну суму 16 355 грн. Також, згідно з актом № 1/8 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у, м. Балаюця Харківської області, який 13.07.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представникам підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку.по АДРЕСА_21 , згідно договору № 66 від 02.07.2015, вартістю 104 570 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_21 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: Е12-21-1 «Грунтування основ |із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килиуг 260,6 му, на загальну суму 14 923 грн.

Також, згідно з актом № 1/11 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 03.08.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Гагаріна, 11 (4 під`їзд) в м. Балаклія, згідно договору № 70 від 21.07.2015, вартістю 87 745 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_22 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: El2-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килим: 188,7 м2», на загальну суму 41 099 грн.

Також, згідно з актом № 1/12 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 07.08.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Леніна, 94 (4 під`їзд) в м. Балаклія, згідно договору № 79 від 03.08.2015, вартістю 88 425 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_14 (4 під`їзд) в м. Балаклія, та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: Е12-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килим: 189,8 м2»; РН20-40-1 «Навантаження сміття вручну»: 0,31 т, та СЗ14-15-1 «Перевезення будівельного сміття до 15 км (без урахування вартості навантажувальних робіт)»: 0,31 т, на загальну суму 22 262 грн.

Також, згідно з актом № 1/13 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 11.08.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_23 , згідно договору № 80 від 04.08.2015, вартістю 88 851 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_23 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: Е12-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килим: 182,5 м2, на загальну суму 22 966 грн.

Також, згідно з актом № 1/14 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 25.08.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Леніна, 34 (4 під`їзд) в м. Балаклія, згідно договору № 90 від 12.08.2015, вартістю 92 403 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних рофт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_2 (4 під`їзд) в м. Балаклія, та їх відповідності чинним будівельним цормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: Е12-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килим: 174,8 м, на загальну суму 14 272 грн.

Також, згідно з актом № 1/18 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2015 року форми «КБ-2в», складеним, у м. Балаклія Харківської області, який 14.09.2015 підписано та скріплено печаткокІ представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та цредставникрм підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уникд-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_8 (3 під`їзд частково, та 4 під`їзд частково) в м. Балаклія, згідно договору № 96 від 11.09.2015, вартістю 119 975 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_8 (3 під`їзд частково, та 4 під`їзд частково) в м. Балаклія, та їх відповідності чинніш будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роббти: РН20-40-1 «Навантаження сміття вручну»: 7,3 т, та СЗ14-15-1; «Перевезення будівельного сміття до 15 км (без урахування вартості навантажувальних робіт)»: 7,2 т, на загальну суму 30468 грн.

Також, згідно з актом № 1/20 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 15.09.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_15 , згідно договору № 108 ВІД 08.09.2014, вартістю 119 980 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_15 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: Е12-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килцм: 326,5 м2», на загальну суму 53 054 грн.

Також, згідно з актом № 1/22 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2015 року форми «КБ-2в», складеним у м. Балаклія Харківської області, який 25.09.2015 підписано та скріплено печаткою представника замовника Двойніковою В.М. з одного боку та представником підрядника ТОВ «Уника-буд» з іншого боку, ТОВ «Уника-буд» виконано роботи з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_16 , згідно договору № 113 від 18.09.2015, вартістю 92 997 грн.

В результаті проведення аналізу об`ємів виконаних робіт з поточного ремонту покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_16 , та їх відповідності чинним будівельним нормам та правилам, згідно судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що підрядником не виконані наступні роботи: El2-21-1 «Грунтування основ із бетону або розчину під водоізоляційний покрівельний килим: 186,6 м2», на загальну суму 5 236 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради, будучи службовою особою, недбало виконуючи свої службові обов`язки, передбачені посадовою інструкцією від 13.05.2013 та договором про повну матеріальну відповідальність від 03.01.2013 через несумлінне ставлення до них, при цьому, маючи реальну можливість їх виконувати належним чином, не вживши всіх можливих заходів передбачених чинним законодавством щодо перевірки обсягу виконаних ТОВ «Уника-буд» робіт з поточного ремонту покрівель житлових будинків за адресами: АДРЕСА_7 ; вул. Алієва, 132 (1 під`їзд) в АДРЕСА_4 (4 під`їзд); АДРЕСА_24 (7 під`їзд); АДРЕСА_5 (4 під`їзд); АДРЕСА_14 (4 під`їзд); АДРЕСА_23 ; АДРЕСА_2 (4 під`їзд); АДРЕСА_8 (3 під`їзд частково, та 4 під`їзд частково); АДРЕСА_17 (1 під`їзд); АДРЕСА_18 (1 під`їзд), підписала та засвідчила гербовою печаткою Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради 12 актів приймання виконаних будівельних робіт форми «КБ-2в» (№ 1 за травень 2015 року, № 1/10 за липень 2015 року, № 1/2 за червень 2015 року, № 1/3 за червень 2015 року, № 1/8 за липень 2015 року, № 1/11 за серпень 2015 року, № 1/12 за серпень 2015 року, № 1/13 за серпень 2015 року, № 1/14 за серпень 2015 року, № 1/18 за вересень 2015 року, № 1/20 за вересень 2015 року, № 1/22 за вересень 2015 року), необгрунтовано прийнявши у вказаних актах роботи з поточного ремонту покрівель вищевказаних житлових будинків, та в подальшому начальник Управління житлово-комунального господарства, будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради Двойнікова В.М., перебуваючи у приміщенні свого службового кабінету, який знаходиться у приміщенні Балаклійської міської ради Харківської області, розташованої по вул. Центральна (колишня назва вулиці Куйбишева), буд. 16 в м. Балаклія, печаткою вказаного Управління засвідчила довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати на підставі яких, відповідно до платіжних доручень № 4 від 14.05.2016, № 14 від 15.07.2015, № 6 від 22.06.2015, № 7 від 24.06.2016, № 12 від 15.07.2015, № 15 від 06.08.2015, № 16 від 12.08.2016, № 17 від 14.08.2016, № 18 від 27.08.2015, № 23 від 15.09.2016, № 24 від 16.09.2016, № 27 від 28.09.2015, безпідставно перераховано на розрахунковий рахунок ТОВ «Уника-буд» грошові кошти у загальній сумі 305 582 гривень, що завдало тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам, а саме завдання матеріальної шкоди Управлінню житлово-комунального господарства будівництва та розвитку інфраструктури міста Балаклійської міської ради на вищезазначену суму» (том 1 а.с. 30-40, том 2 а.с. 193-205).

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 367 КК України - неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам.

Із зазначеної ухвали Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023 вбачається, що в ході судового розгляду ОСОБА_1 винуватою за пред`явленим обвинуваченням себе не визнала та вважала за необхідне звільнити її від кримінальної відповідальності за пред`явленим обвинуваченням, а кримінальне провадження закрити у зв`язку з закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності та надала письмову заяву про це.

Виходячи з фактичних обставин, так як вони викладені в обвинувальному акті, кримінальне правопорушення мало місце в період з 14.05.2015 по 28 вересня 2015, перебіг давності не зупинявся та не переривався, відтак на час судового розгляду сплинув передбачений ст. 49 КК України строк притягнення особи до кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим суд, за наявності згоди обвинуваченої ОСОБА_1 на закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав, прийшов до висновку про необхідність звільнення ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, у зв`язку з закінченням строків давності.

Судом обвинуваченій ОСОБА_1 роз`яснено наслідки звільнення від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав, передбачених ст. 49 КК України.

Обвинувачена ОСОБА_1 , зазначивши, що наслідки закриття кримінальної провадження з нереабілітуючих підстав їй зрозумілі, не заперечувала проти закриття кримінального провадження та звільнення її від кримінальної відповідальності.

У статті 6 Конвенції вказано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Частиною першою статті 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Отже, причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду.

Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами.

При цьому причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. У випадку, коли протиправна поведінка, яка створила конкретну можливість завдання шкоди, перетворює її у дійсність тільки в разі приєднання до неї протиправної дії третіх осіб, має встановлюватися юридично значимий причинний зв`язок як з поведінкою, яка створила конкретну можливість (умови для завдання шкоди), так і з діями, які перетворили її у дійсність (фактичне завдання шкоди).

Звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі закінчення строків давності є обов`язковим. Тобто суд, встановивши наявність усіх передбачених законом обставин, зобов`язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності за цією підставою, незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження (справа), але до набрання вироком суду законної сили.

Суд за наявності підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, передбачених ст. 49 КК України, та за згодою підозрюваного, обвинуваченого, підсудного ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого, підсудного від кримінальної відповідальності.

Якщо особа заперечує проти проти звільнення її від кримінальної відповідальності та закриття справи за нереабілітуючою її підставою (закінчення строків давності) і вимагає закрити її, наприклад, за відсутністю події або складу злочину, суд, за наявності для цього підстав, визнає особу винною, ухвалює обвинувальний вирок або звільняє її від покарання, керуючись положеннями ст. 49, ч. 5 ст. 74, ст. 106 КК України.

Частина 5 ст. 74 КК застосовується лише у випадках, коли суд не може звільнити особу від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності (ст. 49 КК України).

Отже, звільнення від кримінальної відповідальності на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України не свідчить про виправдання особи та визнання її невинною у вчиненні злочину, а тому вищевказані підстави звільнення від кримінальної відповідальності є нереабілітуючими.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_1 було закрито не з причин відсутності події або складу злочину, а саме у зв`язку із закінченням строків давності, що є нереабілітуючими обставинами.

Відповідно до частини третьої статті 285 КПК України обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати про закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, судове провадження проводиться в повному обсязі в загальному порядку.

Отже, для звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі закінчення строків давності суд повинен з`ясувати думку обвинуваченої щодо її звільнення від кримінальної відповідальності, роз`яснити про те, що звільнення у зв`язку із закінченням строків давності є нереабілітуючою підставою, про наслідки такого звільнення і, у разі її згоди, ухвалою закрити кримінальне провадження та звільнити особу від кримінальної відповідальності.

З ухвали Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023 вбачається, що таке рішення прийняте судом на підставі клопотання обвинуваченої ОСОБА_1 , що вона також підтвердила в судовому засіданні, наслідки звільнення від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав, передбачених ст. 49 КК України, їй було роз`яснено.

ОСОБА_1 погодилась на закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав у зв`язку з закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, просила звільнити її від кримінальної відповідальності, при цьому не наполягала на своїй реабілітації, при розгляді справи не спростувала зазначених в ній, як таких, що встановлені, обставин, ухвалу не оскаржувала.

У разі незгоди з підставою закриття кримінального провадження щодо неї вона була вправі заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави і наполягати на своєму повному виправданні (реабілітації) та не була позбавлена права оскарження ухвали суду з таких же підстав, однак цього не зробила.

За таких обставин суд приходить до висновку, що закриття справи у зв`язку зі спливом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, не спростовує вини ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованих протиправних дій та не звільняє її від обов`язку відшкодувати в установленому законом порядку завдану нею матеріальну шкоду.

Посилання ОСОБА_1 на те, що її вина у вчиненні інкримінованого їй злочину не є доведеною, оскільки ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023 вказаних фактів встановлено не було, є безпідставним.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом. Отже, і звільнити від кримінальної відповідальності можна лише особу, яка вчинила злочин (ч. 1 ст. 44 цього ж Кодексу).

При цьому в ч. 1 ст. 62 Конституції України та ч. 2 ст. 2 КК України закріплена презумпція невинуватості. Відповідно до неї особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Таким чином, однією з ключових умов звільнення особи від кримінальної відповідальності є визнання її винною у вчиненні злочину.

Із вказаної вище ухвали вбачається, що у судовому засіданні ОСОБА_1 своє клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності підтримала, не наполягала на своєму повному виправданні та проведенні судового провадження в повному обсязі в загальному порядку.

Таким чином звільнення ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК України не може свідчити про відсутність її вини у вчиненні злочину.

Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За приписами ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ухвала Зміївського районного суду Харківської області від 30.01.2023 набрала законної сили. Цей суд не в праві ревізувати це судове рішення.

Інакше це порушить принцип правової визначеності та право на доступ до правосуддя, яке гарантується пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) ЄСПЛ зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вищевказаною ухвалою встановлені обставини вчиненого ОСОБА_1 кримінального правопорушення, які підтверджують її протиправну винну поведінку, яка стала причиною завдання матеріальної шкоди в розмірі 305582 грн державі в особі Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області.

Прокурор в судовому засіданні уточнила, що просить стягнути саме шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, у сумі 305582 грн, визначивши її розмір виходячи із висновків судових будівельно-технічних експертиз. В обґрунтування позову також посилались на ст. 1166 ЦК України.

Крім того, під час розгляду справи суд застосовує принцип jura novit curia («суд знає закони»), який зобов`язує суд самостійно перевірити доводи сторін під час розгляду справи. З`ясувавши ж, що сторона чи інший учасник процесу, обґрунтовуючи свої вимоги або заперечення, послались на неналежні норми права, суд самостійно кваліфікує? спірні відносини та прийняти рішення на основі правильних норм матеріального і процесуального права, тобто застосовує положення, які дійсно регулюють відповідні ?правовідносини. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту. Позов необхідно розглядати по суті, а не формально.

Відповідач та її представник були незгодні з висновками експертних досліджень, оскільки на їх думку вони є необґрунтованими та необ`єктивними, не відповідають вимогам цивільного процесуального законодавства та не можуть бути застосовані судом у якості належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів. Тому вважали розмір шкоди недоведеним.

Однак, судові будівельно-технічні експертизи, проведені в рамках кримінального провадження, були предметом дослідження, при цьому не були визнані недопустимими доказами.

Посилання сторони відповідача на відсутність вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, та, як наслідок, безпідставного стягнення з неї шкоди у заявленому позивачем розмірі, який є недоведеним, не заслуговують на увагу та спростовуються вищевикладеним.

Таким чином, сторона відповідача фактично намагається ревізувати судове рішення, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» шкода, заподіяна юридичним і фізичним особам в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності органів місцевого самоврядування, відшкодовується за рахунок коштів місцевого бюджету, а в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності посадових осіб місцевого самоврядування - за рахунок їх власних коштів у порядку, встановленому законом.

ЄСПЛ зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (Воловік проти України, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

У постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 398/571/15-ц (провадження № 61-1059св20) висловлено правову позиція, що звільнення від кримінальної відповідальності в контексті розглядуваного правового інституту не свідчить про виправдання особи, про визнання її невинною у вчиненні злочину. У такому випадку КК України виходить із встановлення факту вчинення особою кримінально-караного діяння, тому вказані підстави звільнення від кримінальної відповідальності є нереабілітуючими.

У постанові Верховного Суду від 17 серпня 2022 року у справі № 346/4425/18 (провадження № 61-7008св21) зроблено висновок про те, що звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності та закриття кримінального провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 284 КПК України є нереабілітуючими обставинами, тому відповідач повинен відшкодувати позивачу заподіяну з його вини шкоду.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2023 року в справі № 367/6377/17 (провадження № 61-975св23).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вищевикладені вимоги закону та правові висновки Верховного Суду, встановивши причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями відповідача та настанням шкідливих наслідків для позивача, суд на підставі наявних у справі доказів вважає, що розмір майнової шкоди, який підлягає відшкодуванню, становить 305582 грн та підтверджується наданими позивачем письмовими доказами.

Суд виходить з принципів судочинства про змагальність судового процесу та ухвалення рішення судом лише на підставі доказів, наданих сторонами.

Внаслідок задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України,

у х в а л и в:

1.Позов задовольнити повністю.

2.Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, в сумі 305582 (триста п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят дві) гривні.

3.Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 4583,73 гривні судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суду Харківської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Прокурор: керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, в інтересах держави, місцезнаходження: 64207, Харківська область Ізюмський район, м. Балаклія, вул. Жовтнева, буд. 13-а.

Позивач: Управління житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Балаклійської міської ради Харківської області, місцезнаходження: 64207, Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. Центральна, буд. 16, .

Відповідач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_25 , рнокпп НОМЕР_1 .

Головуючий В.М. Стригуненко