Справа №932/8274/23
Провадження №2/932/2318/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2024 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого-судді - Цитульського В.І.,

при секретарі судового засідання - Кравченко Г.В.,

представника позивача - Зігун В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про скасування висновку лікарсько-експортної комісії, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07.05.2021, -

В С Т А Н О В И В :

12.09.2023 позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить:

- скасувати медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність хронічного професійного захворювання від 15.04.2021 та складене на його підставі повідомлення ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про хронічне професійне захворювання за формою П-3 вих. №08/21-0936 від 16.04.2021 в частині встановлення ОСОБА_1 професійного характеру захворювання: «Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії), група В. Легенева недостатність другого ступеня»;

- скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 від 07.05.2021 щодо хворого ОСОБА_1 , затверджений начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Ухвалою суду від 13.09.2023 відкрито спрощене позовне провадження, призначено відкрите судове засідання.

Узагальнені доводи учасників справи.

При складенні оскаржуваного медичного висновку лікарсько-експертною комісією працівнику позивача ОСОБА_1 встановлено діагноз - хронічне обструктивне захворювання легень. Проте комісією не враховано, що головним фактором ризику вказаного захворювання є паління. При цьому комісією не витребувано первинної медичної документації ОСОБА_1 . Усі працівники позивача, в тому числі й ОСОБА_1 забезпечені засобами індивідуально захисту органів дихання, а саме респіратором РПА-ТД. Окрім того оскаржуване повідомлення не містить шифру МКХ 10.

Щодо акту П-4 позивач вказує, що комісією не було вивчено приписи органів державного нагляду за охороною праці, внутрішні документи позивач із цього питання. В матеріалах розслідування відсутня програма розслідування, комісією не розділено функції між її членами.

Згідно відзиву відповідача Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, останнє заперечує проти задоволення позову. У відзиві зазначає, що акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 складено на підставі повідомлення ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про хронічне професійне захворювання за формою П-3. Головою комісії складено програму заходів з розслідування та розподіллено функції між членами комісії. Комісія діяла в межах наданих законом повноважень та прийшла до правильних висновків.

Згідно відзиву відповідача ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», останнє заперечує проти задоволення позову. У відзиві зазначає, що висновки лікарсько-експертної комісії ґрунтуються на: трудовій книжці працівника, виписці з амбулаторної карти, інформаційній довідці про умови праці та відповідає дійсності. Згідно п.4 розділу 2 Інструкції №374/68/338 одним із основних етіологічних чинників, які є причиною виникнення професійних захворювань є забруднення атмосферного середовища.

Згідно пояснень третьої особи, ОСОБА_1 заперечує проти задоволення позову, зазначає про неналежні умови своєї праці, відсутність заперечень щодо висновків оскаржуваного акту у членів комісії, в тому числі й представника позивача, звертає увагу на те, що позов у даній справі подано після його звернення до суду із позовом до позивача про стягнення моральної шкоди.

Згідно пояснень третьої особи, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області заперечує проти задоволення позову, зазначає про відповідність порядку проведення розслідування вимогам нормативно-правових актів, та про правомірність висновків оскаржуваного акту.

В судовому засіданні представник позивача надав пояснення, аналогічні фабулі позову.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися, відповідачі причин неявки не повідомили, від третіх осіб надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Обставини, встановлені судом.

07.05.2021 складено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за висновками якого працівник Виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління імені Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_2 отримав хронічне професійне захворювання.

У складі комісії брав участь заступник директора за охорони праці ВСП «Шахтоуправління імені Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Акт підписаний усіма членами комісії без зауважень та окремих домок.

Згідно вказаного акту встановлений основний діагноз: 1) Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії), група В. ЛН другого ступеня; 2) остеоартроз у поєднанні з періартрозом колінних і ліктьових суглобів (ПФ першого- другого ступеня), двобічний плечолопатковий періартроз (ПФ другого ступеня); 3) нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з помірним зниженням слуху).

Причиною виникнення захворювання вказано: вміст пилу з вмістом SiO2 кристалічного до 100% в повітрі робочої зони в 7,97 разів перевищує ГДК (фактичне знач 31,88 мг/м?, при допустимому 4 мг/м?) по ГОСТ 12.1.005-88 "Общие санитарно-гигиениче требования к воздуху рабочей зоны"; важкість праці: перебування у незручній робочий позі 47,03% часу зміни (при допустимих до 25%), нахили корпусу (вимушені, більше 30 град.) становлять 147 разів за зміну при нормативному значенні від 51 до 100 разів за зміну; фізичні фактори: еквівалентний рівень шуму перевищує нормативний на 3 дБА (фактичне значення 83 дБА, при допустимому 80 дБА по ДСН 3.3.6.037-99.

Про вказаний вище діагноз комісії повідомлено ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» повідомленням П-3.

Діагноз встановлено медичним висновком лікарсько-експертної комісії, який ґрунтується на: консультації експерта з профпатолоігї щодо ОСОБА_1 , виписки із амбулаторної карти хворого - ОСОБА_1 , інформаційній довідці про умови праці ОСОБА_1 з доповненням, трудовій книжці останнього.

Позивачем долучено виписку із медичної карти ОСОБА_1 , відповідь ДУ «Інститут медицини праці імені Ю.І, Кундієва» від 09.08.2022 у якій вказано, що тютюнопаління може впливати на виникнення та розвиток хронічного обструктивного захворювання легень, можливим є встановлення діагнозу змішаної етіології (пил + тютюнопаління).

Також позивачем долучено довідку ВСП «Шахтоуправління імені Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», у якій вказано про видачу ОСОБА_1 за час роботи на підприємстві (з 09.02.1982 до 02.03.2020) засобів індивідуального захисту, зокрема 27 штук респіраторів РПА-ТД-2, та документи щодо такого типу респіраторів: висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи, декларацію про відповідність, сертифікат експертизи пилу, сертифікат відповідності.

За подання позову позивачем сплачено судовий збір в сумі 5 368 грн.

Законодавство та висновки Верховного Суду, що застосовані судом.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» професійне захворювання - це захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком № 337, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин.

Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року № 1662 (пункт 91 Порядку № 337).

Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. До високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я у разі потреби для встановлення діагнозу можуть направлятися також хворі, які проходять обстеження у науково-дослідних інститутах (установах) медичного профілю (пункт 93 Порядку № 337).

Відповідно до пункту 94 Порядку № 337 високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією Державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, територіального органу Пенсійного фонду України, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку (пункт 95 Порядку № 337).

Пунктом 97 Порядку № 337 передбачено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи лікарсько-експертної комісії залучаються спеціалісти (представники) територіальних органів Держпраці, підприємства (установи, організації), територіального органу Пенсійного фонду України, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня).

Згідно з пунктом 99 Порядку №337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 101 Положення № 337).

Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.

У пункті 112 Порядку №337 визначено, що комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).

Відповідно до пункту 113 Порядку 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.

За результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства (пункт 117 Порядку № 337).

Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою (пункт 118 Порядку № 337).

Під час розгляду аналогічної справи №194/652/22 Верховний Суд, у постанові від 27.07.2023 зазначив, що таке питання як «істотність порушення» є оціночною категорією. Суд вирішує це питання в межах кожної конкретної справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, тобто на власний розсуд.

У справі, що переглядається, не підтвердилися доводи позивача про те, що оскаржуваний акт форми П-4 був складений з порушеннями (не розроблено програму розслідування виникнення професійного захворювання; не проведено розподіл функцій між членами комісії; не проводилися засідання комісії), оскільки позивач не надав відповідні докази, не заявив клопотання про витребування доказів. Натомість Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області у своєму відзиві заперечувало обставини щодо порушення порядку проведення розслідування виникнення професійного захворювання. Як встановили суди, під час підписання акта форми П-4 представники роботодавця не зазначали про порушення комісією Порядку № 337 та не висловлювали будь-яких незгод, викладених у виді окремої думки.

У вказаній справі Верховним Судом залишено без змін рішення судів про відмову в задоволенні позову ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Верховним Судом було враховано наступні обставини: роботодавець не виявляв бажання брати участь у лікарсько-експертній комісії для встановлення наявності або відсутності професійного захворювання; представник роботодавця не висловлював незгод у виді окремої думки та не посилався на порушення комісією Порядку №337, зокрема на те, що не розроблено програму розслідування виникнення професійного захворювання, не проведено розподіл функцій між членами комісії; позивач звернувся до суду 16.06.2022, тобто зі спливом досить істотного строку після складання оспорюваного акта від 20.08.2019, а не відразу після його складення, що також свідчить про те, що протягом тривалого періоду роботодавець фактично погоджувався з результатами розслідування.

Статтями 12 та 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Висновки суду.

До складу комісії, яка проводила розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання увійшов представник ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», який не зазначав щодо недостатності медичної документації стосовно ОСОБА_1 , не надавав на дослідження документів щодо умов праці на підприємстві, не висловлювали будь-яких незгод у виді окремої думки та не посилався на порушення комісією Порядку №337 (зокрема на те, що не розроблено програму розслідування виникнення професійного захворювання; не проведено розподіл функцій між членами комісії).

Із позовом ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду 12.09.2023, тобто зі спливом досить істотного строку після складання оспорюваного акту від 07.05.2021, а не відразу після його складення.

При цьому таке звернення до суду мало місце після подання позову ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування матеріальної шкоди у зв`язку із ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання (провадження у справі №185/9431/23 відкрито 27.07.2023).

Викладене свідчить про те, що протягом тривалого періоду роботодавець фактично погоджувався з результатами розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 .

Лікарсько-експертна комісія врахувала виписку із медичної карти хворого, який містить хронологію виникнення захворювань; копію трудової книжки у якій вказано про роботу ОСОБА_1 у позивача протягом більше 35 років; інформаційну довідку про умови праці, у якій вказано зокрема про перевищення вмісту пилу з вмістом SiO2 кристалічного до 100% в повітрі робочої зони в 7,97 разів.

Позивачем не надано жодного документу на спростування висновків інформаційної довідки про умови праці.

Долучені позивачем документи щодо респіратора (яких ОСОБА_1 видали 27 штук за більш як 35 років стажу) не свідчать про забезпечення позивачем належних умов праці.

Аналогічно й щодо припущень позивача про паління ОСОБА_1 , а також щодо відсутності зазначення шифру МКХ 10 в оскаржуваному повідомленні П-3.

З урахуванням фактичних обставин справи, приходжу до висновку ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не надало належних та достатніх доказів, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву доводили, що під час розслідування випадку професійного захворювання ОСОБА_1 відповідачі допустили порушення вимог Порядку №337, які є істотними.

Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову понесені позивачем судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Іншими учасниками судових витрат до стягнення не заявлялося.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 06.02.2024.

Суддя: В.І. Цитульський