Провадження №: 2/755/486/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" лютого 2024 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Коваленко І.В.,

при секретарі Назаровій І.В.,

за участю :

позивача ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвоката Кукарека К.С.,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - адвоката Шаповал О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва, в порядку загального позовного провадження, клопотання представника відповідача - адвоката Шаповал О.В. про слухання в закритому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України в особі військової частини НОМЕР_1 про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису,

в с т а н о в и в :

21.08.2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє - адвокат Кукарека Катерина Сергіївна, до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України в особі військової частини НОМЕР_1 про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису.

31.08.2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Розгляд справи визначено проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 17.10.2023 року.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги, підготовче засідання, призначене на 16.10.2023 року, знято з розгляду та призначено наступне підготовче засідання на 06.11.2023 року.

06.11.2023 року через оголошення повітряної тривоги у підготовчому засіданні оголошено перерву до 20.12.2023 року.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному, підготовче засідання, призначене на 20.12.2023 року, знято з розгляду та призначено наступне підготовче засідання на 07.02.2024 року.

У підготовчому засідання представника відповідача - адвокат Шаповал О.В. заявила усне клопотання про слухання справи у закритому судовому засіданні. Відповідач підтримала свого представника.

В обґрунтування клопотання представник відповідача посилається на те, що предметом спору є визнання шлюбу неукладеним, а тому в даному випадку будуть розголошені відомості особистого життя сторін. Окрім того, вказувала, що оскільки чоловік, який уклав шлюб з її довірителькою - відповідачкою ОСОБА_2 , про визнання неукладеним якого заявила вимогу колишня дружина, знаходиться у статусі військовополоненого, а також у статусі військовослужбовця ЗСУ, розголошення анкетних даних про нього становлять загрозу його життю та здоров`ю та його близьким родичам. Вказувала, що серед письмових доказів, які надані стороною відповідача для долучення до матеріалів справи на підтвердження своїх заперечень проти позову, містяться деякі документи з грифом «ДСК», а тому їх розголошення у відкритому судовому засіданні є неможливим.

Позивач та її представник позивача - адвокат Кукарека К.С. у підготовчому засіданні заперечували проти задоволення заявленого клопотання, вважали його необґрунтованим, оскільки предмет та підстави позову ніяким чином не пов`язані з особистим життям сторін, на даний час відсутні відомості про перебування особи в статусі військовополоненого, документи з грифом «ДСК» стороною відповідача не подавались.

Вислухавши думку присутніх учасників процесу, суд приходить на наступних висновків.

Одним із основних конституційних засад судочинства є: гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами. (ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Стаття 34 Конституція України кожному гарантує право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вказує, що судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах (1) моралі, (2) громадського порядку чи (3) національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають (4) інтереси неповнолітніх або (5) захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може (6) зашкодити інтересам правосуддя. (ч. 1 ст.6 Конвенції)

Відповідно до ч. 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, всі особи є рівними перед судами і трибуналами. Кожен має право при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, пред`явленого йому, або при визначенні його права та обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону. Преса і публіка можуть не допускатися на весь судовий розгляд або частину його з міркувань (1) моралі, (2) громадського порядку чи (3) державної безпеки в демократичному суспільстві, або коли того вимагають (4) інтереси приватного життя сторін, або - в тій мірі, в якій це, на думку суду, є строго необхідним, - при особливих обставинах, коли публічність порушувала б (5) інтереси правосуддя; однак будь-яка судова постанова в кримінальній або цивільній справі повинна бути публічною, за винятком тих випадків, коли інтереси (6) неповнолітніх вимагають іншого чи коли справа стосується (7) матримоніальних спорів або (8) опіки над дітьми.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мальхоус проти Чеської Республіки» № 33071/96, зокрема у п. 55, вказав наступне: «Проведення судових засідань у відкритому режимі становить основоположний принцип, втілений у пункті 1 статті 6 Конвенції. Публічний характер розгляду надає сторонам у справі гарантію, що правосуддя не здійснюватиметься таємно, без публічного висвітлення. Це також один із засобів підтримання довіри до судів. Забезпечуючи прозорість здійснення правосуддя, публічність дає змогу досягти мети пункту 1 статті 6 Конвенції, а саме - забезпечити справедливий судовий розгляд, гарантія якого є одним з основоположних принципів будь-якого демократичного суспільства, у контексті Конвенції.

Згідно статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судові рішення, судові засідання та інформація щодо справ, які розглядаються судом, є відкритими, крім випадків, установлених законом.

Розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. (ч. 3 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»)

Особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав. (ч. 4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»)

Розгляд справи у закритому судовому засіданні допускається за вмотивованим рішенням суду виключно у випадках, визначених законом. (ч. 5 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»)

За приписами ч.7 ст.7 ЦПК України розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, або за клопотанням учасників справи з метою забезпечення таємниці усиновлення, запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи або відомостей, що принижують їхню честь і гідність, а також в інших випадках, установлених законом.

Суддя повинен проявляти повагу до права на інформацію про судовий розгляд та не допускати порушення принципу гласності процесу. Суддя у визначеному законом порядку надає засобам масової інформації можливість отримувати інформацію, не допускаючи при цьому порушення прав і свобод громадян, приниження їх честі й гідності, а також авторитету правосуддя. Коментованою статтею захищається конституційне право громадян на інформацію, якою володіє і яку зобов`язаний надавати суд у зв`язку з перебуванням тієї чи іншої справи у його провадженні. Відповідно до практики ЄСПЛ принцип гласності дотримано тоді, коли широка громадськість поінформована про дату і місце слухання, яке має бути легко доступним. (Коментар до ст.11 Кодексу суддівської етики (рішення Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1)

Суддя не може робити публічних заяв, коментувати в засобах масової інформації справи, які перебувають у провадженні суду, та піддавати сумніву судові рішення, що набрали законної сили. Суддя не має права розголошувати інформацію, що стала йому відома у зв`язку з розглядом справи. Мова йде не про будь-яку інформацію, а саме таку, яка не може бути відома стороннім особам в результаті гласного (відкритого) розгляду справи. У провадженні судді можуть бути справи, які стосуються питань, що містять державну таємницю, комерційну таємницю, інформацію щодо приватного життя людини тощо, іншу інформацію з обмеженим доступом. Як правило, такі справи розглядаються у закритому судовому засіданні, але рішення по справах у будь-якому випадку проголошуються публічно. (Коментар до ст.12 Кодексу суддівської етики (рішення Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1)

Європейський суд з прав людини Рішення у справі «Шагін проти України» № 20437/05 вказує, що публічний характер судового розгляду гарантує сторонам у справі, що правосуддя не здійснюватиметься таємно, без публічного контролю; це також один із засобів підтримання довіри до судів. Здійснення правосуддя і, зокрема, судовий процес набувають легітимності завдяки гласності. Забезпечуючи прозорість здійснення правосуддя, гласність, таким чином, сприяє реалізації мети пункту 1 статті 6, а саме - справедливому судовому розгляду, забезпечення якого є одним з основоположних принципів демократичного суспільства у значенні Конвенції.

Представник відповідача вказує на необхідність проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою нерозголошення анкетних даних ОСОБА_3 та обставин приватного життя. Однак, виходячи із суб`єктного складу сторін, вказана фізична особа не є стороною у справі. Ба-більше, з огляду на предмет та підстави позову, предметом дослідження є встановлення факту обов`язкової присутності нареченої та нареченого в момент реєстрації їхнього шлюбу, що не висвітлює обставини приватного життя осіб, а може підтверджувати лише факт проведення державної реєстрації акту цивільного стану.

Щодо тверджень представника відповідача про наявність серед поданих стороною відповідача доказів документів, які містять гриф «З обмеженим доступом», то в силу положень ст. 6 ЗУ «Про доступ до публічної інформації» і ст. 21 ЗУ «Про інформацію» суд вважає їх необґрунтованими.

Окрім того, за змістом статей 6, 22, 27 Закону України «Про державну таємницю» та Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 939 від 18 грудня 2013 року, для опрацювання поданих до суду документів з обмеженим доступом необхідно, щоб у всіх суддів, які входять до складу колегії, визначеної для розгляду цієї справи, а також в учасників справи був допуск до державної таємниці відповідної форми (див. ухвали від 1 березня 2018 року у справі № 800/511/17 та від 24 жовтня 2018 року у справі № 9901/774/18).

Виходячи з наведеного, з урахуванням позиції сторони позивача, яка категорично заперечувала проти розгляду справи у закритому судовому засіданні, суд приходить до висновку, що сторона відповідача не навела переконливих аргументів про те, що проведення відкритого підготовчого засідання у вказаній цивільній справі, предметом якої є визнання шлюбу неукладеним, суттєво завдасть шкоди правам та інтересам ОСОБА_3 , який не є стороною у справі.

Відтак, усне клопотання представника відповідача - адвокат Шаповал О.В. про розгляд справи у закритих судових засіданнях не підлягає задоволенню, а принцип гласності судового процесу обмеженню у цій справі не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 7, 19, 197, 260, 261, 263, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України «Про судоустрій і статус суддів», суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Шаповал О.В. про слухання в закритому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України в особі військової частини НОМЕР_1 про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису.

Ухвала окреме від рішення суду оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

З текстом ухвали можна ознайомитися в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: gttp://reyestr.court.gov.ua

Повний текст ухвали складений 12 лютого 2024 року.

С у д д я