ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 641/4876/21

провадження № 61-17047 св 23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),

суддів: Гулейкова І. Ю., Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Боднарчук Станіслав Ярославович,

відповідачі: ОСОБА_2 , Харківська міська рада,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Харківської міської ради на ухвалу Харківського апеляційного суду у складі колегії суддів: Маміної О. В., Пилипчук Н. П., Тичкової О. Ю. від 10 листопада 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовної заяви

У червні 2021 році ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, в якому просив суд встановити юридичний факт, що він є рідним племінником ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та визнати за ним право власності на квартиру

АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом другої черги за правом представлення, оскільки нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Короткий зміст рішеннясуду першої інстанції

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова у складі судді Богдан М. В.від 01 серпня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Встановлено факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 є рідним племінником ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру, розташовану за адресою:

АДРЕСА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Короткий зміст ухвал суду апеляційної інстанції

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням Харківська міська рада оскаржила його в апеляційному порядку.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року апеляційну скаргу Харківської міської ради залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків апеляційної скарги. Запропоновано заявникові сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Зазначено строк виконання ухвали та попереджено про наслідки її невиконання.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року клопотання Харківської міської ради про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги задоволено. Апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2023 року залишено без руху.

Повторно надано Харківській міський раді строк для усунення недоліків апеляційної скарги. Зазначено строк виконання ухвали та попереджено про наслідки її невиконання.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Комінтернівського районного суду

м. Харкова від 01 серпня 2023 року визнано неподаною та повернуто заявникові

у зв`язку із невиконанням вимог ухвали від 09 жовтня 2023 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що копію ухвали апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги Харківська міська рада отримала 16 жовтня 2023 року, заяв про продовження процесуального строку або інших клопотань, пов`язаних із апеляційною скаргою, до суду апеляційної інстанції станом на 10 листопада

2023 року не надходило.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У листопаді 2023 року Харківська міська радазвернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року, в якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить оскаржувану ухвалу апеляційного суду скасувати, справу передати до Харківського апеляційного суду для продовження розгляду.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 грудня 2023 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі, витребувано цивільну справу № 641/4876/21 з Комінтернівського районного суду м. Харкова, у задоволенні клопотання Харківської міської ради про зупинення дії рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2023 року та зупинення виконання ухвали Харківського апеляційного суду від 10 листопада

2023 року відмовлено та надано учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

20 грудня 2023 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 січня 2024 року справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2024 року у задоволенні клопотань Харківської міської ради та представника ОСОБА_1 - адвоката Боднарчука С. Я., про участь

у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга Харківської міської ради мотивована тим, що ухвала апеляційного суду від 10 листопада 2023 року про повернення апеляційної скарги є незаконною, необґрунтованою, прийнята з порушення норм процесуального права, оскільки про повне виконання 12 жовтня 2023 року вимог ухвал Харківського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року та від 09 жовтня 2023 року шляхом направлення 12 жовтня 2023 року об 16:07 до Харківського апеляційного суду на електронну адресу (), заяви про усунення недоліків із платіжною інструкцією

№ 1074, на підтвердження чого надає докази скріншота.

Таким чином вважає, що судом апеляційної інстанції порушено їх право на справедливий та неупереджений судовий захист порушених та оспорюваних прав, та порушено право на апеляційне оскарження, посилаючись на статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), Конституційного Суду України.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У грудні 2023 року до Верховного Суду подано відзив від представника ОСОБА_1 - адвоката Боднарчука С. Я., на касаційну скаргу, в якому зазначає, що касаційна скарга є необґрунтованою, оскільки представником Харківської міської ради надано докази направлення заяви про усунення недоліків не на офіційну адресу Харківського апеляційного суду (), а на неіснуючу електронну адресу , яка відрізняється від офіційної адреси апеляційного суду на одну букву, тому суд апеляційної інстанції і не міг отримати вказані недоліки скарги. При цьому вказує, що Харківська міська рада має зареєтрований електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС з 13 жовтня 2023 року, а вже 17 жовтня

2023 року надано довіреність ОСОБА_4 , який є представником заявника у цій справі. Таким чином, представник з 17 жовтня 2023 року до 10 листопада 2023 року мав 23 дні, щоб зайти до електронної справи та перевірити, чи надійшла його заява про усунення недоліків до суду. Таким чином представник Харківської міської радидіяв не добросовісно, порушуючи частину першу статті 44 ЦПК України (зловживання процесуальними правами), намагається ввести суд в оману, надаючи докази направлення заяви про усунення недоліків на неіснуючу електронну адресу.

Також зазначає, що орієнтовний розрахунок судових витрат, які планується понести під час розгляду справи в суді касаційної інстанції становить 12 тис грн, докази таких витрат будуть надані протягом 5 днів з дня ухвалення судового рішення у справі.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог абзацу 6 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обґрунтовується неправильним застосуванням апеляційним судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права

(абзац 6 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга Харківської міської ради підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вивчивши матеріали цивільної справи та перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходив із невиконання заявником вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме суд зазначив, що копію ухвали апеляційного суду від 09 жовтня

2023 року про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги Харківська міська рада отримала 16 жовтня 2023 року, заяв про продовження процесуального строку або інших клопотань, пов`язаних із апеляційною скаргою

від Харківської міської ради до суду апеляційної інстанції станом на 10 листопада 2023 року не надходило.

Проте із вказаними висновками апеляційного суду погодитися не можна.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення цієї статті ґрунтуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист прав і свобод людини і громадянина судом (стаття 55).

Стаття 2 ЦПК України передбачає, щозавданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Право на звернення до суду (право на захист у процесуальному розумінні) гарантується Конституцією України та законами України, і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право не визнається. У разі доведення в установленому законодавством порядку обставин, якими обґрунтовувалися вимоги, у тому числі й про усунення перешкод у здійсненні невизнаного права шляхом зобов`язання вчинити певні дії, особа має суб`єктивне матеріальне право на їх задоволення.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно з пунктом 8 частини третьої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства в Україні є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» від 01 березня

2002 року).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Проте, таке право підлягає реалізації з дотриманням вимог процесуального законодавства, що виражається в дотриманні форми та змісту апеляційної скарги, термінів її подачі, а також обов`язковому переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї.

Вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги встановлені статтею 356 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Верховний Суд вважає передчасним висновок суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги у зв`язку з несплатою заявником судового збору. Визначальним є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Зазначені процесуальні дії суду обов`язково мають бути відображені в ухвалі суду про повернення апеляційної скарги у зв`язку з несплатою судового збору.

Натомість, в ухвалі апеляційного суду від 10 листопада 2023 року таких обставин не зазначено. При цьому у касаційній скарзі представник Харківської міської ради зазначає, що судовий збір сплачено 12 жовтня 2023 року о 16:07, надавши платіжну інструкцію № 1074 і скріншот (до касаційної скарги).

Таким чином, ураховуючи вищевикладене, судом апеляційної інстанції було передчасно винесено ухвалу Харківського апеляційного суду від 10 листопада

2023 року про повернення заявникові апеляційну скаргу Харківської міської ради

у зв`язку із невиконанням вимог ухвали від 09 жовтня 2023 року, чим позбавив відповідача доступу до правосуддя.

Верховний Суд погоджується з доводами відзиву представника ОСОБА_1 - адвоката Боднарчука С. Я., на касаційну скаргу про те, що представником Харківської міської ради надано докази направлення заяви про усунення недоліків не на офіційну адресу Харківського апеляційного суду (), а на неіснуючу електронну адресу , і представник мав 23 дні, щоб зайти до електронної справи та перевірити, чи надійшла його заява про усунення недоліків до суду. Зазначене підтверджується документами які додані до касаційної скарги.

Разом з тим, колегія суддів вчергове зазначає, що апеляційний суд не вчинив обов`язкових дій, зазначених вище у статті 9 Закону України «Про судовий збір».

Така вимога закону до процесуальних дій суду мінімізує можливість допущення помилок при оцінці апеляційної скарги, подальше оскарження заявником ухвали про повернення апеляційної скарги або ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження, а також сприятиме підвищенню авторитету суду та дотримання принципу законності та процесуальної економії у діяльності судової системи.

У свою чергу, заявник апеляційної скарги, яку залишено без руху, також повинен докладати зусиль для усунення недоліків такої скарги або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків апеляційної скарги при винесенні ухвали про залишення такої скарги без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами.

ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня

1998 року).

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Відповідно до частини четвертої статті 406 ЦПК України у випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.

Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Суд апеляційної інстанції не дотримався вимог цивільного процесуального закону, тому оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції не може вважатися законною та обґрунтованою і підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до апеляційного суду зі стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Вирішення питання судових витрат не здійснюється, оскільки Верховний Суд направляє справу на новий розгляд, не ухвалюючи власного судового рішення по суті спору (стаття 416 ЦПК України).

Керуючись статтями 400,406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради задовольнити.

Ухвалу Харківського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до апеляційного суду зі стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: І. Ю. Гулейков

Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Р. А. Лідовець