1Справа № 335/4315/23 2-о/335/4/2024
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Романько О.О. розглянувши клопотання заявника про надання дозволу на проведення трансляції судових засідань в мережі Інтернет на «YouTube» каналі «Судова влада України» та на вебпорталі «Судова влада України» у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Концерн «Міські теплові мережі», Комунальне підприємство «Водоканал» про встановлення факту, що має юридичне значення,
У провадженні перебуває справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Концерн «Міські теплові мережі», Комунальне підприємство «Водоканал» про встановлення факту, що має юридичне значення.
19.08.2024 через канцелярію суду надійшло клопотання від заявника ОСОБА_1 про надання дозволу та забезпечення трансляції судових засідань технічними засобами на YouTube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України».
На обґрунтування клопотання вказала, що право комунальної власності відповідно до ст. 1 та ч. 5 ст. 16 Закону № 280 це право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через ОМС. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.
Важливим підґрунтям для розвитку сучасної демократичної держави є вільний доступ до відкриті інформації про діяльність ОМС та юридичних осіб публічного права, створених ними, які оперують коштами та майном громади і мають здійснювати діяльність, спрямовану на задоволення потреб жителів.
Це забезпечує прозорість і відкритість, що є необхідними умовами для побудови відносин, заснованих на довірі, в т.ч. до судової влади в період здійснення судової реформи.
Відомості про господарську діяльність, а також договори, учасником яких є комунальне підприємство, інформація, яка підлягає оприлюдненню в т.ч. відповідно до Закону України від 11.02.2015 № 183-УІІ1 «Про відкритість використання публічних коштів», що визначає умови та порядок забезпечення доступу до інформації про використання публічних коштів розпорядниками та одержувачами коштів державного і місцевих бюджетів, суб`єктами господарювання державної і комунальної власності, в т.ч. і КП «Водоканал» чи/або ДКП «Водоканал», Концерн «Міські теплові мережі».
Додатково зазначила, що набрав чинності Закон України від 02.06.2016 № 1405-УІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо управління об`єктами державної та комунальної власності». Зокрема, цим законодавчим актом було внесено низку змін до Господарського кодекс України, а на меті стояло забезпечення удосконалення управління об`єктами державної власності створення сприятливих умов для оптимізації структури державного сектору економіки та запровадження ринкових методів управління об`єктами державної власності.
З урахуванням викладеного, зважаючи на принципи гласності та відкритості, просила постановити ухвалу про надання дозволу на трансляцію судових засідань по цій справі, забезпечити трансляцію судових засідань технічними засобами Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі № 335/4315/23, на YouTube каналі «Судова влада України» www.youtube.com/channel/UCFDRcAmACu5ljF-YUMGctnA та на порталі «Судова влада України» court.gov.ua/affairs/online/. Копію ухвали направити ДП «Інформаційні судові системи» для виконання.
Вирішуючи клопотання заявника, суд виходить із такого.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.
На розвиток конституційних гарантій гласності судового процесу спрямовані окремі положення чинного законодавства, які регламентують порядок реалізації права зацікавленої особи на проведення в залі судового засідання фотозйомки, відео та аудіо запису.
Частиною 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.
Отже, дані норми права передбачають правову регламентацію порядку використання портативних засобів у ході розгляду судової справи.
Закон України «Про судоустрій і статус суддів» як і відповідні процесуальні нормативні акти, передбачає, що трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. А право на здійснення фотозйомки, відео- та аудіозапису з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів реалізується без отримання окремого дозволу суду, що виключає можливість постановлення судом ухвали про дозвіл або відмову в дозволі на реалізацію такого права.
Презумпцією відправлення правосуддя у цивільних, господарських, адміністративних, кримінальних справах є відкритість судового процесу, що означає відкритий розгляд справи, відкритість інформації про справу як для сторін, третіх осіб та будь яких інших осіб, право будь яких осіб бути присутнім в залі судового засідання, вчиняти фотозйомку, відео- та аудіозапис судового засідання тощо.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.
Згідно листа в.о. голови Державної судової адміністрації України №15-1924/16 від 14.03.2016 року «Про можливість онлайн-трансляції судових засідань по справах, які мають значний суспільний інтерес» з метою здійснення онлайн-трансляції судових засідань по справах, які мають значний суспільний інтерес, державним підприємством «Інформаційні судові системи» на веб-сторінці суду веб-порталу «Судова влада України» реалізовано механізм оприлюднення анонсу та розміщення онлайн-трансляцій у вигляді банерів з посиланням на офіційний канал на YouTube «Судова влада України».
Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.
Відповідно до ч. 2 ст. 29 Закону України «Про інформацію» предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.
Заявник на обґрунтування клопотання про трансляцію судових засідань на YouTube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України», зазначила що право комунальної власності відповідно до ст. 1 та ч. 5 ст. 16 Закону № 280 це право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через ОМС. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. Важливим підґрунтям для розвитку сучасної демократичної держави є вільний доступ до відкриті інформації про діяльність ОМС та юридичних осіб публічного права, створених ними, які оперують коштами та майном громади і мають здійснювати діяльність, спрямовану на задоволення потреб жителів. Це забезпечує прозорість і відкритість, що є необхідними умовами для побудови відносин, заснованих на довірі, в т.ч. до судової влади в період здійснення судової реформи.
Разом із тим, заявник не навела у клопотанні доводів про те, яким чином усі ці обставини пов`язані із потребою суспільного інтересу до спостереження за судовим процесом предметом якої є встановлення факту, що має юридичне значення, не вказала на обставини загрози державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечення реалізації конституційних прав, свобод і обов`язків; порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб.
За таких обставин суд приходить до висновку, що заявником не доведено наявність значного суспільного інтересу до вказаної справи.
Поряд з цим судом враховується те, що дана цивільна справа розглядається в порядку окремого провадження, яке є видом непозовного цивільного судочинства.
В своїй заяві заявник порушує питання про встановлення факту, який має юридичне значення з зазначенням певних обставин, які стосуються її особистого життя.
Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.
Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.
Таким чином, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:
- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;
- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;
- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);
- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.
Відносини, які складаються в окремому провадженні мають специфічний характер не спору про право, а спору про стан, факт, обставину. Суд в окремому провадженні виконує фактофіксуючу діяльність.
Відсутність сторін з протилежнми інтересами виключає можливість спору. Відносини між заявником та судом не повинні сприйматися як спірні, адже мета їх діяльності у справах окремого провадження є однією: повне та об`єктивне встановлення всіх обставин, що мають значення для ухвалення рішення.
Заінтересованість осіб у справах окремого провадження має іншу характеристику ніж заінтересованість осіб у справах позовного провадження. Виходячи з того, що у справах окремого провадження відсутня матеріальноправова вимога до сторони з протилежними інтересами, як і сама така сторона, то про матеріальну заінтересованість як таку мова не йде. Однак матеріальна заінтересованість може мати місце у разі наявності спору про право, а за таких обставин не йде мова про окреме провадження у справі.
Об`єктом захисту у справах окремого провадження є охоронюваний законом інтерес. Інтерес відрізняється від суб`єктивного права тим, що йому не протистоїть юридичний обов`язок іншої особи, а також тим, що інтереси, хоча і можуть бути виражені в конкретній формі, однак прямо не передбачені законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.
Принцип змагальності реалізується у всіх стадіях цивільного процесу і полягає в правах та обов`язках сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, щодо подання доказів та участі в їх дослідженні, а також у змагальній формі процесу. Принцип змагальності обумовлює можливість суду розглянути справу лише за тими доказами, що були зібрані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; розглянути справу за відсутності відповідача, належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, на підставі наявних у справі даних чи доказів (постановити заочне рішення). Тобто принципом змагальності стримується активна роль суду у пошуці обставин 21 на обґрунтування вимог та заперечень, а також збиранні та подачі доказів на їх підтвердження.
Принцип диспозитивності є одним з основоположних в системі принципів цивільного процесуального права і полягає у наданні сторонам, іншим особам, які беруть участь у справі, можливості вільно здійснювати і розпоряджатись матеріальними правами щодо предмета спору та процесуальними засобами їх захисту. Принципи змагальності та диспозитивності надаючи можливість учасникам процесу визначатися зі своїми вимогами та їх підставами, доказами, якими будуть підтверджені наявність обставин, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення тощо, створюють умови для свободи в процесуальних діях сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, одночасно обмежуючи свободу дій суду. Зважаючи на необхідність повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, що належать до окремого провадження, принцип змагальності не вважається принципом судочинства в окремому провадженні, а дія принципу диспозитивності є обмеженою.
Також, суд звертає увагу на те, що вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає загальнодержавне значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчий процес (референдум), обороноздатність держави, її суверенітет, найвищі соціальні цінності, визначені Конституцією України, тощо.
Стосовно «виняткового значення» справи для учасника справи, то ВС зазначив: у даному випадку оцінка судом такої «винятковості» може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником.
Таку позицію зазначив Верховний Суд у справі № 420/8512/20 (адміністративне провадження № К/9901/9376/21) в рішенні від 05 квітня 2021 року.
Таким чином, враховуючи вид судочинства, в якому розглядається дана цивільна справа, зміст юридичного факту, який бажає встановити заявник, який стосується певних обставин її особистого життя, що може фактично свідчити про відсутність значного суспільного інтересу до такого, суд вважає не доведеною наявність підстав для необхідності трансляції судових засідань технічними засобами на YouTube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України».
При цьому, суд вважає за необхідне і доцільне роз`яснити заявнику, що на підставі ч. 4 ст. 7 ЦПК України, ч. 4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», вона, як і кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 293-294, 260, 353 ЦПК України, суд,-
У задоволенні клопотання представника позивача про надання дозволу та забезпечення трансляції судових засідань технічними засобами на YouTube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України» у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Концерн «Міські теплові мережі», Комунальне підприємство «Водоканал» про встановлення факту, що має юридичне значення-відмовити.
Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.О. Романько