Справа № 715/3990/23
Провадження № 2/715/541/24
У Х В А Л А

20 вересня 2024 року с. Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді Цуркана В.В.

секретар судового засідання Оршевська С.М.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Глибоцького районного суду Чернівецької області перебуває вказана справа.

В ході судового розгляду представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Мар`ян І.С. заявив суду усне клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, чи написана розписка, яка міститься в матеріалах справи ОСОБА_4 та чи не написана вона відповідачем під тиском.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Розенбойм Ю.О. заперечили щодо задоволення клопотання.

Суд заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з частиною 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені Міністерством юстиції України 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року №1950/5), (далі-Науково-методичні рекомендації у відповідних відмінках), передбачають, що для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Позивачем було надано оригінал розписки від 31.12.2023 року для огляду під час дослідження доказів, при цьому суд переконався, що позивач має оригінал вказаного документа і він може бути наданий експерту. Однак, для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Відповідно до п.1.8 Науково-методичних рекомендацій, вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Згідно з частиною першою ст.107 ЦПК матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

У даному випадку за замовленням відповідача почеркознавча експертиза проведена бути не може з об`єктивних причин, а може бути проведена лише за призначенням суду, але суд має надати експертній установі матеріали, які необхідні для проведення почеркознавчої експертизи, тобто вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку та підпису відповідача ОСОБА_4 .

Представником відповідачем не надано суду жодного документа, як того вимагає Інструкція, на яких міститься підпис відповідача, або документів де міститься вільний почерк відповідача. Експериментальні зразки підпису та почерку можуть бути відібрані у відповідача судом, разом з тим, без надання вільних зразків, на думку суду їх відібрання є недоцільним.

Враховуючи, що представник відповідача не надав суду вільних та умовно-вільних зразків рукописних текстів та підписів, виконаних відповідачем, тому відсутність з вини сторони відповідача необхідних для проведення почеркознавчої експертизи документів перешкоджає її призначенню судом.

Отже, оскільки судом не встановлено наявності необхідних для проведення почеркознавчої експертизи документів, тому у задоволенні клопотання про призначення такої експертизи слід відмовити через те, що сама сторона, яка заявила відповідне клопотання, не надала суду обов`язкових матеріалів для проведення почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст.103, 104, 107ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані разом із апеляційною скаргою на рішення суду.

Суддя: