Провадження № 2/761/4341/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва

у складі:

головуючого судді Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань Путря Д.В.

представника позивача Кубрака О.І.

представника відповідача: ОСОБА_1.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання представника відповідача про закриття провадження у цивільній справі за позовною заявою Департамента патрульної поліції до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа, в якій ухвалою судді від 24.11.2023 р. відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав раніше подане клопотання про закриття провадження у справі, оскільки спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, який виник з приводу відшкодування шкоди, завданої під час виконання відповідачем службових обов`язків.

Представник позивача заперечив щодо закриття провадження у справі, вважає, що спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Вислухавши пояснення присутніх учасників, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, за участі відповідача, який керував службовим автомобілем.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно із частиною першою статті 1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною першою статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Справою адміністративної юрисдикції у розумінні пунктів 1, 2 частини першої статті 4 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

За правилами пункту 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 якого публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Аналогічні правові висновки зроблені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16, а також Верховним Судом у постановах від 04 вересня 2019 року у справі № 522/16964/15, від 05 лютого 2020 року у справі № 761/19799/17 та від 15 жовтня 2020 року у справі № 320/8119/17.

У вказаній справі позовні вимоги зводяться до відшкодування з відповідача шкоди, заподіяної ним під час проходження публічної служби в органах Національної поліції України внаслідок пошкодження службового автомобіля у ДТП/

Відтак, спір у цій справі підлягає розгляду у порядку адміністративного провадження.

У відповідності з п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, клопотання представника відповідача про закриття провадження у цивільній справі потрібно задовольнити та закрити провадження у цивільній справі №761/42823/23 за позовом Департамента патрульної поліції до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3,19 255, 353-356 ЦПК України, ст. ст. 2, 19 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача про закриття провадження у цивільній справі задовольнити та закрити провадження у цивільній справі №761/42823/23 за позовом Департамента патрульної поліції до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Роз`яснити представнику позивача, що вказаний спір має розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повна ухвала виготовлена 19.01.2024 р.

Суддя: Осаулов А.А.