Справа № 2-6511а/11
Провадження № 2-зз/161/40/24
У Х В А Л А

11 вересня 2024 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Ковтуненка В.В.,

за участі секретаря судового засідання Камінського Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Луцьк заяву адвоката Воробей Петра Олексійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , ПП «Еліанс», ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

04 вересня 2024 року адвокат Воробей Петро Олексійович звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 , ПП «Еліанс», ОСОБА_2 з вказаною заявою.

Заява адвоката Воробей Петра Олексійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , ПП «Еліанс», ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 7 статті 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 8 статті 158 ЦПК України якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Як вбачається із змісту заяви про скасування заходів забезпечення позову встановлено, що ухвалою суду від 19 листопада 2009 року в межах цивільної справи № 2-6547 вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на рухоме, нерухоме майно та на грошові кошти ОСОБА_1 , ПП «Еліанс», ОСОБА_2 . 06 березня 2020 року між ТзОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» та ОСОБА_2 було укладено Договір прощення боргу. Відповідно до умов укладеного між сторонами договору, зобов`язання ОСОБА_2 щодо заборгованості в розмірі 5 125 777,32 гривень, шо виникла на підставі умов кредитного договору № 10/21/08кі від 01 жовтня 2008 року та всіх інших судових витрат припиняються внаслідок прощення боргу кредитором.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Підпунктом 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що додатковим благом є кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку.

Згідно пункту 164.1 статті 164 ПК України базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Відповідно до підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді суми боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Якщо кредитор повідомляє платника податку - боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто про анулювання (прощеного) боргу та включає суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано (прощеного), такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

Дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України; б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем митних органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); е) спадщини, подарунків, виграшів, призів; є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю.

Аналіз наведених норм законів дає підстави для висновку, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, у разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.

Таким чином, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід.

Сума залишку заборгованості за Договором кредиту, що підлягає анулюванню (прощенню), дата такого анулювання (прощення), а також відповідні положення стосовно повідомлення позичальника про таке анулювання (прощення) та його обов`язок сплатити податок з таких доходів і відобразити їх у річній податковій декларації відповідно до вимог Податкового кодексу України. Саме такого висновку дійшов Верховний суд в своїй постанові від 28 липня 2021 року, справа № 826/12872/17.

Таким чином, суду не надано жодних доказів, що ОСОБА_2 було сплачено податок і військовий збір з суми прощеного боргу, яка є додатковим благом в розумінні ПК України.

Внаслідок чого, відсутні підстави вважати, що рішення суду є повністю виконаним. В свою чергу, заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 19 листопада 2009 року в межах цивільної справи № 2-6547, у відповідності до ч. 8 статті 158 ЦПК України, зберігають свою дію до повного виконання рішення суду.

Крім того, суд звертає особливу увагу, що заявниками, крім скасування заходів забезпечення позову відповідно до ухвали суду від 19 листопада 2009 року, заявлено вимоги щодо скасування заходів з виконання рішень суду, ухвалених за наслідками розгляду інших цивільних справ, а також вимоги про скасування арештів в межах виконавчих проваджень з примусового виконання рішень суду, ухвалених за наслідками розгляду інших цивільних справ.

Такі вимоги можуть бути розглянуті судом за наслідками звернення заявників до суду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України із скаргою на рішенням, дію або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення. Або за наявності підстав в порядку позовного провадження. Однак, не під час скасування заходів забезпечення позову, вжитих в межах цивільної справи № 2-6547, відповідно до ухвали суду від 19 листопада 2009 року.

А тому за таких обставин, про скасування заходів забезпечення позову до задоволення не підлягає.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити адвокату Воробей Петру Олексійовичу, який діє в інтересах ОСОБА_1 , ПП «Еліанс», ОСОБА_2 в задоволенні його заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з моменту її підписання суддею. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Ковтуненко