КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2024 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 754/12628/23

номер провадження 22-ц/824/12642/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Єфіменко І.О.,
розглянуву відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року /суддя Панченко О.М./

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Просила суд визнати за нею право на спадщину за заповітом на 1/3 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала спадкодавцю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право на спадщину за заповітом на 1/3 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала спадкодавцю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Стягнуто з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави у розмірі 1073,60 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1073,60 грн. у рівних частинах з кожної по 536,80 грн. /а.с. 105-107/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила рішення скасувати, ухвалити нове рішення яким визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право на спадщину за заповітом на 1/6 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала спадкодавцю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 , після смерті якої вона прийняла спадщину, що також встановлено постановою Київського апеляційного суду від 06.04.2023 р. у справі №754/5294/21. Отже, ОСОБА_2 має право на 1/6 частину квартири, а не як встановлено судом першої інстанції 1/3.

Сторони в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою, доказів не надав, у зв`язку з чим апеляційним судом клопотання відхиляється, а колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення скасуванню з ухваленням рішення про часткове задоволення позовних вимог, на підставі наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 28.05.1999, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа квартири становить 67,03 кв.м., а відновна вартість на момент приватизації 12,07 грн, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належала на праві власності ОСОБА_4 та членам його сім`ї, а саме: ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в рівних долях, свідоцтво видане Відділом приватизації державного житлового Ватутінської районної Ради.

24.06.2015 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 укладено шлюб, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1270.

Згідно заповіту від 30.11.2018 р., який посвідчений нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. визначено, що ОСОБА_4 розпорядився, що після його смерті все його майно, рухоме та нерухоме, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі, все те, що буде йому належати на день смерті заповів ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , що видане Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 21711, актовий запис №21711.

ОСОБА_2 звернулася до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , однак постановою від 30.03.2021 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з відсутністю оригіналу документа, що посвідчує право власності належної померлому частки квартири, а саме: свідоцтва про право власності на житло, видане відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної ради від 28 травня 1999 року, згідно з розпорядженням від 28 травня 1999 року за №2396.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 16 грудня 2022 року позов ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ,, П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задоволено повністю. Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 67,03 кв.м. Вирішено питання судових витрат.

Не погодившись з рішенням районного суду, 17 лютого 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій просила рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити частково та визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 67,03 кв.м.

Постановою Київського апеляційного суду від 06.04.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16.12.2022 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Київський апеляційний суд, установив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_7 прийняли спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , суд першої інстанції не врахував, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а тому Київська міська рада є неналежним відповідачем. Саме з цих підстав відмовлено у позові.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції керувався положеннями ст. 1218 ЦК України про те, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до з ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Суд першої інстанції вказував, що згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності померлому ОСОБА_4 належала 1/3 частина квартири АДРЕСА_2 .

Державний нотаріус 15 Київської державної нотаріальної контори Романенко О.М. на заяву відповідача ОСОБА_1 повідомив про те, що за результатами розгляду заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , останній залишив заповіт в якому серед кола спадкоємців її не зазначив, тому позбавив її права на спадкування.

Згідно із заявою до 15 Київської державної нотаріальної контори звернулася мати ОСОБА_4 - ОСОБА_5 в якій повідомила про те, що приймає спадщину після її померлого сина.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 мати ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Аналізуючи вищевикладене, суд першої інстанції вважав за можливе задовольнити позов, визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 67,03 кв.м.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

За змістом частини першої статті 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

За змістом статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч. 1 ст. 1261 ЦК України).

Так, позивач ОСОБА_2 є спадкоємцем померлого ОСОБА_4 за заповітом, а ОСОБА_5 (мати, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 ), ОСОБА_1 та ОСОБА_7 (доньки) є спадкоємцями першої черги за законом.

За змістом частини першої статті 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Встановлено, що крім позивача ОСОБА_2 заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори також подали: ОСОБА_5 (заява від 12 березня 2019 року, спадкування за законом); ОСОБА_1 та ОСОБА_7 (заяви від 22 квітня 2019 року, спадкування за законом), що підтверджується матеріалами спадкової справи № 101/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 .

Отже, за законом, загальна частина спадщини за померлим - 1/3 частина, повинна ділитись на 4 особи - всіх хто звернувся - ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_7 .

ОСОБА_1 є спадкоємицею майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5 (матері померлого ОСОБА_4 ), яка 12 березня 2019 року подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та, відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України, незалежно від змісту заповіту мала право на обов`язкову частку у спадщині, яка повинна складати половину 1/12 частку від його частки на спірну квартиру, що становить - 1/24.

Приводячи до одного знаменника дробу, 1/3 частина=8/24, з урахуванням успадкованої частини, ОСОБА_1 належить 9/24.

Отже, доля ОСОБА_2 у спадковому майні, з урахуванням встановлених обставин справи, долі другої доньки ОСОБА_3 , становить 7/24.

Оскільки ОСОБА_3 та ОСОБА_1 жодних вимог щодо спадщини не заявляли у даному провадженні, суд апеляційної інстанції не встановлює їх долі, а лише здійснює розрахунки для встановлення долі ОСОБА_2 .

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню - визнанню за ОСОБА_2 підлягає право на спадщину за заповітом на 7/24 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала спадкодавцю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

неправильне застосування норм матеріального права.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, розподілу підлягають судові витрати, з урахуванням задоволених позовних вимог в суді першої інстанції на 0,33% і апеляційної інстанції на 0,29%, стягненню в суді першої інстанції з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 підлягає судовий збір у розмірі 1073,60 грн. у рівних частинах з кожної по 536,80 грн. та в апеляційній інстанції стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 209, 35 грн.

Керуючись ст.ст. 376, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року - задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року - скасувати.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право на спадщину за заповітом на 7/24 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала спадкодавцю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції розподілити наступним чином:

Стягнути з ОСОБА_3 / ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 /, ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_8 РНОКПП - НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 / на користь ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП - НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_4 / судовий збір у розмірі 1073,60 грн. у рівних частинах з кожної по 536,80 грн.

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції розподілити наступним чином:

Стягнути з ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП - НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_4 / на користь ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_8 РНОКПП - НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_5 , 35 грн.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: