Справа № 201/4292/24
Провадження № 2/201/2373/2024
УХВАЛА

про призначення експертизи

та зупинення провадження у справі

16 вересня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Наумової О.С.,

за участі секретаря судового засідання Моренко Д.Г.,

за участю позивачки ОСОБА_1 , її представника адвоката Волошиної К.Ю.,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідачів адвоката Зарубіна Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судово-медичної експертизи та клопотання відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «Лор клініка», ОСОБА_2 про поставлення питань експертові по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лор клініка», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Міністерство охорони здоров`я про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок неналежного надання медичної послуги,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лор клініка», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Міністерство охорони здоров`я про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок неналежного надання медичної послуги.

Разом із позовом представником позивачки адвокатом Гезем П.О. заявлене клопотання про проведення судово-медичної експертизи, яке 11.06.2024 позивачка уточнила. На обґрунтування клопотання вказала, що позивач прооперована у ТОВ «Лор клініка» лікарем ОСОБА_2 10.02.2021, виконані операції «ендескопічна сфенотомія зліва» та 28.11.2022 «відкрита риносептопластика, радіохвильова вазоконхотомія». Внаслідок неналежного здійснення оперативного втручання лікарем ОСОБА_2 позивачці завдано шкоди у виді інфікування та запальних процесів в області носу, іннервування cудин, невралгії трійчастого нерву другої гілки, порушення кровообігу в області носогубного трикутника. Позивачка зазнає постійного болю та дискомфорту, печіння в ротовій порожнині, болю у яснах, оніміння верхньої губи, запах гною у носі, постійні больові відчуття в області носа, носогубного трикутника, головний та зубний біль, важкість дихання. Повноцінного загоєння носу не відбувається, набряк не сходить протягом двох років. Через недбалість лікаря при накладенні швів на колумелли та хрящі, спричинено шкоди позивачці у виді невиправної деформації колумелли та шкіри, кінчик носа став кривим, відбулася девіація носової перегородки, анатомічно ніс складений неправильно, що впливає на його функціональність. Тому позивачці стало необхідним повторне хірургічне втручання для виправлення ускладнень.

Просила призначити судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи є ознаки надання неякісної медичної допомоги ОСОБА_1 лікарем ОСОБА_2 до/під час/після оперативного втручання «відкрита риносептопластика, радіохвильова вазоконхотомія» від 28.11.2022 року? Якщо так, то які?

2. Чи стали причиною деформування хрящів та перегородки носу ОСОБА_1 неякісне оперативне втручання лікаря ОСОБА_2 .? Якщо так, в чому воно проявляється?

3. Чи була медична необхідність у вирівнюванні носової перегородки під час оперативного втручання від 28.11.2022 року задля медичних показників та фізіологічного здорового дихання?

4. Чи була необхідність в проведенні радіохвильової вазоконхотомії ОСОБА_1 від 28.11.2022 року? Якщо так, то з якою метою здійснювалась дана маніпуляція?

5. Чи мав право лікар ОСОБА_2 без згоди пацієнта ОСОБА_1 проводити радіохвильової вазоконхотомії від 28.11.2022 року?

6. Чи вплинула спадкова схильність до тромбофілії у ОСОБА_1 на формування патологічного рубця та загоєння колумелли?

7. Чи є на післяопераційних фотографіях де зображена ОСОБА_1 келоїдний рубець?

8. Чи є недбале накладення швів лікарем ОСОБА_2 причиною формування патологічного рубця на колумелли, поганого кровопостачання (кровообігу) та загальне загоєння носу у ОСОБА_1 в післяопераційний період?

9. Чи використовується пластир, який наніс після операції лікар ОСОБА_2 . ОСОБА_1 для тейпування носу після операції «риносептопластика»?

10. Чи правильно та у повному обсязі було проведено передопераційне обстеження ОСОБА_1 перед оперативним втручанням «відкрита риносептопластика, радіохвильова вазоконхотомія» від 28.11.2022 року?

11. Чи наявність лівостороннього сфеноїдиту була протипоказанням для проведення оперативного втручання «відкрита риносептопластика» ОСОБА_1 від 28.11.2022 року?

12. Чи можливо зробити висновки відповідно до результатів комп`ютерної томографії 08.09.2020 року, магнітно-резонансної томографії від 30.06.2021 року, комп`ютерної томографії від 21.11.22 р., що клиноподібна пазуха зліва не була очищена від вмісту, що в ній знаходиться?

13. Чи можливо розпізнати з вказаних обстежень вміст лівої клиноподібної пазухи?

14. Якою є причина інфекційного зараження носової перегородки та хрящів у ОСОБА_1 ?

15. Чи були допущені лікарем ОСОБА_2 порушення нормативів (стандартів), інструкцій, методичних рекомендацій, правил, протоколів МОЗ України, надання медичної допомоги? Якщо так, то які, на якому етапі, та як це позначалось на здоров`ї ОСОБА_1 .?

16. Чи присутній некроз колумелли носу у Самунь на післяопераційних фото? Якщо так, то яка є причина такого некрозу? Чи є некроз колумелли причиною деформації хрящів носу?

Просили проведення судово-медичної експертизи доручити експертам Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи (49005, м. Дніпро, площа Соборна, 14).

Просила зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛОР-КЛІНІКУ» надати експертам для проведення судово-медичної експертизи наявну медичну документацію відносно пацієнта ОСОБА_1 (медичну картку стаціонарного хворого ОСОБА_1 , протокол операції від 10.02.2021 та від 28.11.2022, журнал запису оперативних втручань щодо хворої ОСОБА_1 у Лор-Клініці тощо), а також посадову інструкцію лікаря ОСОБА_2 , місцевий протокол надання медичної послуги «риносептопластика», «радіохвильова вазоконхотомія», які є необхідними для оцінки надання кваліфікованої допомоги.

Просила зобов`язати Комунальне підприємство «Регіональний медичний центр родинного здоров`я» Дніпропетровської обласної ради надати медичну картку стаціонарного хворого ОСОБА_1 .

Від представника відповідачів адвоката Зарубіна Є.М. 09.07.2024 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про поставлення питань експертові, у якому представник відповідачів вважав ряд запропонованих позивачкою питань некоректними, які містять непідтверджені категорії, мають неточності та містять неправдиву інформацію. Так, зокрема, питання № 5 містить неправдиву інформацію про відсутність згоди позивачки на певні маніпуляції; питання № 7 містить невірне формулювання, яке не узгоджується з наступним питанням, а саме, позивачка безпідставно (без локазів) визначає рубець колоїдним, при тому, що така констатація нічим не підтверджена; питання № 8 містить визначення рубця відмінне від визначення, закріпленого у попередньому питанні . а також містить нічим не підтверджене твердження недбалого накладення швів; питання № 9 поставлено неточно, адже є велика кількість різновидів пластирів, є важливим, зокрема, у питання можливості та якого саме виду пластиру, є стадія реабілітації; питання № 11 викладене не конкретно, не уточнено - яка стадія і форма (у конкретний період часу мається на увазі). Саме хронічне захворювання протипоказанням бути не може, а, до прикладу, загострення хронічного захворювання може бути протипоказанням; питання № 12 фактично стає спроможним після отримання відповіді на питання № 13; питання № 14 містить нічим не підтверджене твердження про інфекційне зараження; питання № 16 містить викривлену інформацію, на фото спостерігаються геморагічні корки. При некрозі тканин, фактично вигниває суцільно усе, в тому числі й шви (нитки), які з тверджень самої позивачки, були та знімалися.

Тому вважав за доцільне поставити питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта, а саме.

1. Чи є КТ ППН відповідним діагностичним методом в ЛОР практиці для пацієнта зі скаргою на частий головний біль і затіканням слизу по задній стінці глотки протягом тривалого часу?

2. Чи є хронічний сфеноїдит, враховуючи тривалість захворювання, показанням до хірургічного лікування?

3. Під час проведення ендоскопічної сфенотомії зліва з частковою резекцією кісткової частини носової перегородки виявлено кісту і густий слиз в пазусі. Весь патологічний матеріал видалений. Слизова оболонка пазухи не змінена. Чи достатній це обсяг хірургічного втручання на цьому етапі?

4. Чи допустима резекція частини кісткового відділу носової перегородки для кращої візуалізаціїї при проведенні сфенотомії і маневрування в пазусі?

5. В ранньому післяопераційному періоді після сфенотомії пацієнтці був проведений курс антибактеріальної терапії. Скарг під час виписки зі стаціонару і протягом тривалого часу не було. Чи вірна тактика лікування на цьому етапі?

6. Чи могли повторні респіраторні інфекції і анатомічні особливості будови клиноподібної пазухи привести до відновлення запального процесу в пазусі?

7. Чи може наявність слизового вмісту в пазусі впливати на трактування результатів КТ щодо виявлення істинної причини затемнення пазухи (наприклад, згладжування контурів стінок кісти)?

8. Чи є КТ-ознаки проведеної сфенотомії у пацієнтки перед проведенням повторної сфенотомії?

9. Чи є підписана пацієнткою Форма 033-6/о (від 14.02.2012 року) ознакою її добровільного бажання виконувати оперативне втручання?

10. Чи є допустимим і вірним вибір відкритої ринопластики для проведення роботи на хрящах кінчика носа?

11. Під час проведення ринопластики виконана ендоскопічна ревізія клиноподібної пазухи, виявлений незначний набряк слизової оболонки, співустя спроможнє, патологічного вмісту немає. Чи зобов`язаний був хірург повторно оперувати пазуху на цьому етапі?

12. Чи вірним є твердження, що відразу після виходу зі стану наркозу пацієнт має ранню післяопераційну депресію свідомості?

13. Чи має місце наявність деформацій на носі на фотознімках відразу після операції на операційному столі, як стверджує пацієнтка?

14. Чи були ознаки опікової рани у пацієнтки в ранньому післяопераційному періоді (після ринопластики) на шкірі зовнішнього носа?

15. Чи вірним є твердження, що патологічний рубець виникає лише і виключно через недбале накладання швів хирургом?

16. Чи може гіпоксія тканин та порушення мікроциркуляції у разі затягнутого запального процесу (надлишкове утворення медіаторів запалення призводить до посилення синтезу фібробластами колагену і глікозаміногліканів) приводити до формування патологічного рубця?

17. Чи мала пацієнтка об`єктивні ознаки некрозу м`яких тканин в ділянці носогубного трикутника в післяопераційному періоді (після ринопластики)?

18. Чи є взаємозв`язок між порушенням кровообігу в ділянці носогубного трикутника та запахом гною в носі без об`єктивної наявності останнього?

19. Чи можлива корекція зовнішнього вигляду рубця в післяопераційному періоді без хірургічного втручання?

20. Чи могло консервативне лікування у фазі формування патологічного рубця привести до поліпшення естетичного вигляду?

21. Чи могли неправильна поведінка пацієнта і невиконання рекомендацій лікаря привести до формування патологічного рубця?

22. Чи могло постійне заклеювання післяопераційної рани, пацієнткою самостійно, не асептичною пов`язкою (паперовим лейкопластиром який постійно просочувався сукровичним і слизовим вмістом з порожнини носа) протягом тривалого часу, що призводило до інфікування і підтримувало довготривале запалення, привести до формування патологічного рубця?

23. Пацієнт після операції з 17 по 58 день і з 58 дня протягом чотирьох місяців не відвідувала клініку. Таким чином лікування і спостереження пацієнта ЛОР-лікарем ТОВ Лор-Клініки не проводилось. При зверненні пацієнтки в клініку 25.05.2023 їй були дані рекомендації ЛОР-лікаря і пластичного хірурга які вона проігнорувала і з того часу клініку не відвідувала. Чи має (повинен) ЛОР-лікар ТОВ Лор-Клініки нести відповідальність за недбалість пацієнтки?

24. Чи могла наявність тромбофілії привести до формування патологічного рубця?

25. Чи може оперуючий лікар нести відповідальність за дії інших лікарів, які консультували, а, можливо, і виконували якісь маніпуляції в післяопераційній ділянці?

26. Оперативних втручань на кістковому скелеті зовнішнього носа не виконувалось, ушкоджень ІІ гілки трійчастого нерва або інших нервових закінчень не було. При виписці скарг, властивих для ушкодження нервової тканини пацієнтка не виказувала. Чи повинно ушкодження нервової тканини бути відчутним пацієнтом одразу після його виникнення?

27. Чи можуть неврологічні скарги бути трактовані в діагноз без заключення невролога?

28. Чи можуть неврологічні скарги бути не об`єктивними і надуманими?

29. Чи допустиме відхилення перегородки носа до 2 мм, яке не впливає на носове дихання, від середньої лінії носа після вдало виконаної септопластики?

30. Чи може і має право ЛОР-лікар, не будучи експертом, встановлювати причинно-наслідковий зв`язок між виглядом післяопераційної ділянки та діями оперуючого лікаря?

Просив доручити проведення судово-медичної експертизи експертам Головного бюро судово-медичної експертизи МОЗ України (вул. Праведників, 9, Київ, 04112).

Представник позивачки - адвокат Волошина К.Ю. 11.07.2022 надала заперечення проти клопотання відповідачів, у яких зазначила, що запропоновані позивачкою питання є важливими для встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і негативними наслідками, завданими позивачці внаслідок неналежного надання медичної послуги. Натомість питання відповідачів вважала необ`єктивним, абстрактним, не конкретними і некоректними. Просила відмовити у задоволені клопотання відповідачів.

28.08.2024 представник відповідачів адвокат Зарубін Є.М. надав власні пояснення на заперечення позивача, у яких наполягав на здоровленні клопотання, вважав, що питання відповідачів є доцільними, адже спростовують відповідні доводи позивачки про заподіяння шкоди.

Позивачка ОСОБА_1 , її представник адвокат Волошиної К.Ю. у судовому засіданні клопотання підтримали просили його задовольнити, проти проставлених відповідачами питань заперечували, зауваживши, що не заперечують проти запропонованої відповідачами експертної установи.

Представник відповідачів адвокат Зарубін Є.М. наполягав на задоволенні клопотання про поставлення власних питань експерту.

Суд, вивчивши позиції сторін, ознайомившись з предметом позову, клопотанням про призначення по справі судової експертизи, змістом заперечень стосовно заявленого клопотання, клопотанням про поставлення питань експертові, вважає, що клопотання слід задовольнити, виходячи із такого.

Відповідно до положень ч.ч. 1 - 4 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

У відповідності до ч. 1 ст. 72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997р. № 8, судова експертиза, як один зі засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи, по встановленню законних та обґрунтованих рішень.

Нормою ст. 104 ЦПК України передбачено, що експертиза призначається ухвалою суду.

Вирішуючи клопотання позивача про призначення експертизи та клопотання відповідачки про проставлення експертові запитань, суд виходить з такого.

Між сторонами існує спір про підстави відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок неналежного надання медичної послуги, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і наслідками для позивачки у вигляді заподіяння шкоди.

Відповідно до п. 1.5. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5 (далі - Інструкція) проведення експертиз, експертних досліджень з оцінки майна здійснюється на умовах і в порядку, передбачених Законом України «Про судову експертизу», з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» щодо методичного регулювання оцінки майна.

Відповідно до частини 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відтак, суд вважає, що для вирішення спору про відшкодування шкоди, заподіяної здоров`ю, призначення судово-медичної експертизи відповідатиме завданням судочинства при вирішення спору, а тому у справі слід призначити експертизу, з урахуванням клопотань обох сторін.

Водночас, суд вважає за доцільне виключити з переліку питань відповідачів питання № 28. «Чи можуть неврологічні скарги бути не об`єктивними і надуманими?» і питання № 30. «Чи може і має право ЛОР-лікар, не будучи експертом, встановлювати причинно-наслідковий зв`язок між виглядом післяопераційної ділянки та діями оперуючого лікаря?», оскільки ці питання не перебувають у площині спеціальних знань експерта.

У відповідності до частин 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Відповідно до п. 2.1. розділу ІІ Інструкції експерт має право, серед іншого: ознайомлюватися з матеріалами справи, які стосуються предмета експертизи;

відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи;

у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань;

з дозволу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), бути присутнім під час проведення процесуальних, виконавчих дій та ставити питання учасникам процесу, що стосуються предмета чи об`єкта експертизи, та проводити окремі дослідження у їх присутності;

указувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення;

у разі незгоди з іншими членами експертної комісії складати окремий висновок;

викладати письмово відповіді на питання, які ставляться йому під час надання роз`яснень чи показань;

оскаржувати в установленому законодавством порядку дії та рішення органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), що порушують права експерта або порядок проведення експертизи.

Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

Для з`ясування обставин, на які посилається позивач необхідні спеціальні знання.

Згідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України, суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

У даній справі оплату судової експертизи слід покласти на позивачку і відповідачів, які заявили клопотання про призначення судових експертиз та поставлення додаткових питань експерту.

В розпорядження судового експерта суд вважає за необхідне направити матеріали даної цивільної справи.

Для проведення експертизи слід зобов`язати відповідача ТОВ «Лор Клініка» надати у розпорядження суду оригінали медичної документації пацієнта ОСОБА_1 (медичну картку стаціонарного хворого ОСОБА_1 , протокол операції від 10.02.2021 та від 28.11.2022, журнал запису оперативних втручань щодо хворої ОСОБА_1 у ТОВ «ЛОР-Клініка»), посадову інструкцію лікаря ОСОБА_2 , місцевий протокол надання медичної послуги «риносептопластика», «радіохвильова вазоконхотомія» (за наявності) - для направлення їх до експертної установи для проведення експертизи.

У відповідності до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

З метою забезпечення проведення експертизи, суд вважає за необхідне витребувати у Комунального підприємство «Регіональний медичний центр родинного здоров`я» Дніпропетровської обласної ради медичну картку стаціонарного хворого ОСОБА_1 , після надання якої направити справу на експертизу.

Дозволити експерту (-ам) використовувати під час проведення експертизи:

фотозображення позивачки ОСОБА_1 (надані позивачкою), які містяться у матеріалах справи, що завірені підписом судді Наумової О.С., а також з метою кращого візуального дослідження - електронні зображення цих фотографій, які знаходяться на червоно-чорному флеш-носії «SanDisk Cruzer Blade 16» (в окремому фалі), якщо вони повністю із фотографіями, наявними у матеріалах справи (завірені підписом судді);

фотографії на фотопапері (№№ 1, 2, 3, 4, 5, 6) позивачки ОСОБА_1 (надані відповідачем) (в окремому фалі).

За правилами ст. 252 ЦПК України питання про зупинення провадження по справі є правом суду, тобто відноситься до дискреційних повноважень суду. Відтак, суд вважає доцільним зупинити провадження по справі на час проведення судової експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 72, 103-104, 139, 223, 247, 252, 260, 352-354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивачки ОСОБА_1 про призначення судово-медичної експертизи - задовольнити.

Клопотання відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «Лор клініка», ОСОБА_2 про поставлення питань експертові задовольнити.

Призначити по справі судово-медичну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України (вул. Праведників, 9, Київ, 04112).

На вирішення судових експертів поставити питання позивачки ОСОБА_1 :

1. Чи є ознаки надання неякісної медичної допомоги ОСОБА_1 лікарем ОСОБА_2 до/під час/після оперативного втручання «відкрита риносептопластика, радіохвильова вазоконхотомія» від 28.11.2022 року? Якщо так, то які?

2. Чи стали причиною деформування хрящів та перегородки носу ОСОБА_1 неякісне оперативне втручання лікаря ОСОБА_2 .? Якщо так, в чому воно проявляється?

3. Чи була медична необхідність у вирівнюванні носової перегородки під час оперативного втручання від 28.11.2022 року задля медичних показників та фізіологічного здорового дихання?

4. Чи була необхідність в проведенні радіохвильової вазоконхотомії ОСОБА_1 від 28.11.2022 року? Якщо так, то з якою метою здійснювалась дана маніпуляція?

5. Чи мав право лікар ОСОБА_2 без згоди пацієнта ОСОБА_1 проводити радіохвильової вазоконхотомії від 28.11.2022 року?

6. Чи вплинула спадкова схильність до тромбофілії у ОСОБА_1 на формування патологічного рубця та загоєння колумелли?

7. Чи є на післяопераційних фотографіях де зображена ОСОБА_1 келоїдний рубець?

8. Чи є недбале накладення швів лікарем ОСОБА_2 причиною формування патологічного рубця на колумели, поганого кровопостачання (кровообігу) та загальне загоєння носу у ОСОБА_1 в післяопераційний період?

9. Чи використовується пластир, який наніс після операції лікар ОСОБА_2 . ОСОБА_1 для тейпування носу після операції «риносептопластика»?

10. Чи правильно та у повному обсязі було проведено передопераційне обстеження ОСОБА_1 перед оперативним втручанням «відкрита риносептопластика, радіохвильова вазоконхотомія» від 28.11.2022 року?

11. Чи наявність лівостороннього сфеноїдиту була протипоказанням для проведення оперативного втручання «відкрита риносептопластика» ОСОБА_1 від 28.11.2022 року?

12. Чи можливо зробити висновки відповідно до результатів комп`ютерної томографії 08.09.2020 року, магнітно-резонансної томографії від 30.06.2021 року, комп`ютерної томографії від 21.11.22 р., що клиноподібна пазуха зліва не була очищена від вмісту, що в ній знаходиться?

13. Чи можливо розпізнати з вказаних обстежень вміст лівої клиноподібної пазухи?

14. Якою є причина інфекційного зараження носової перегородки та хрящів у ОСОБА_1 ?

15. Чи були допущені лікарем ОСОБА_2 порушення нормативів (стандартів), інструкцій, методичних рекомендацій, правил, протоколів МОЗ України, надання медичної допомоги? Якщо так, то які, на якому етапі, та як це позначалось на здоров`ї ОСОБА_1 .?

16. Чи присутній некроз колумелли носу у Самунь на післяопераційних фото? Якщо так, то яка є причина такого некрозу? Чи є некроз колумелли причиною деформації хрящів носу?

На вирішення судових експертів поставити питання відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «Лор клініка», ОСОБА_2 :

1. Чи є комп`ютерна томографія передаточних пазух носа відповідним діагностичним методом в ЛОР-практиці для пацієнта зі скаргою на частий головний біль і затіканням слизу по задній стінці глотки протягом тривалого часу?

2. Чи є хронічний сфеноїдит, враховуючи тривалість захворювання, показанням до хірургічного лікування?

3. Під час проведення ендоскопічної сфенотомії зліва з частковою резекцією кісткової частини носової перегородки виявлено кісту і густий слиз в пазусі. Весь патологічний матеріал видалений. Слизова оболонка пазухи не змінена. Чи достатній це обсяг хірургічного втручання на цьому етапі?

4. Чи допустима резекція частини кісткового відділу носової перегородки для кращої візуалізаціїї при проведенні сфенотомії і маневрування в пазусі?

5. В ранньому післяопераційному періоді після сфенотомії пацієнтці був проведений курс антибактеріальної терапії. Скарг під час виписки зі стаціонару і протягом тривалого часу не було. Чи вірна тактика лікування на цьому етапі?

6. Чи могли повторні респіраторні інфекції і анатомічні особливості будови клиноподібної пазухи привести до відновлення запального процесу в пазусі?

7. Чи може наявність слизового вмісту в пазусі впливати на трактування результатів КТ щодо виявлення істинної причини затемнення пазухи (наприклад, згладжування контурів стінок кісти)?

8. Чи є КТ-ознаки проведеної сфенотомії у пацієнтки перед проведенням повторної сфенотомії?

9. Чи є підписана пацієнткою Форма 033-6/о (від 14.02.2012 року) ознакою її добровільного бажання виконувати оперативне втручання?

10. Чи є допустимим і вірним вибір відкритої ринопластики для проведення роботи на хрящах кінчика носа?

11. Під час проведення ринопластики виконана ендоскопічна ревізія клиноподібної пазухи, виявлений незначний набряк слизової оболонки, співустя спроможнє, патологічного вмісту немає. Чи зобов`язаний був хірург повторно оперувати пазуху на цьому етапі?

12. Чи вірним є твердження, що відразу після виходу зі стану наркозу пацієнт має ранню післяопераційну депресію свідомості?

13. Чи має місце наявність деформацій на носі на фотознімках відразу після операції на операційному столі, як стверджує пацієнтка?

14. Чи були ознаки опікової рани у пацієнтки в ранньому післяопераційному періоді (після ринопластики) на шкірі зовнішнього носа?

15. Чи вірним є твердження, що патологічний рубець виникає лише і виключно через недбале накладання швів хирургом?

16. Чи може гіпоксія тканин та порушення мікроциркуляції у разі затягнутого запального процесу (надлишкове утворення медіаторів запалення призводить до посилення синтезу фібробластами колагену і глікозаміногліканів) приводити до формування патологічного рубця?

17. Чи мала пацієнтка об`єктивні ознаки некрозу м`яких тканин в ділянці носогубного трикутника в післяопераційному періоді (після ринопластики)?

18. Чи є взаємозв`язок між порушенням кровообігу в ділянці носогубного трикутника та запахом гною в носі без об`єктивної наявності останнього?

19. Чи можлива корекція зовнішнього вигляду рубця в післяопераційному періоді без хірургічного втручання?

20. Чи могло консервативне лікування у фазі формування патологічного рубця привести до поліпшення естетичного вигляду?

21. Чи могли неправильна поведінка пацієнта і невиконання рекомендацій лікаря привести до формування патологічного рубця?

22. Чи могло постійне заклеювання післяопераційної рани, пацієнткою самостійно, не асептичною пов`язкою (паперовим лейкопластиром який постійно просочувався сукровичним і слизовим вмістом з порожнини носа) протягом тривалого часу, що призводило до інфікування і підтримувало довготривале запалення, привести до формування патологічного рубця?

23. Пацієнт після операції з 17 по 58 день і з 58 дня протягом чотирьох місяців не відвідувала клініку. Таким чином лікування і спостереження пацієнта ЛОР-лікарем ТОВ Лор-Клініки не проводилось. При зверненні пацієнтки в клініку 25.05.2023 їй були дані рекомендації ЛОР-лікаря і пластичного хірурга які вона проігнорувала і з того часу клініку не відвідувала. Чи має (повинен) ЛОР-лікар ТОВ Лор-Клініки нести відповідальність за недбалість пацієнтки?

24. Чи могла наявність тромбофілії привести до формування патологічного рубця?

25. Чи може оперуючий лікар нести відповідальність за дії інших лікарів, які консультували, а, можливо, і виконували якісь маніпуляції в післяопераційній ділянці?

26. Оперативних втручань на кістковому скелеті зовнішнього носа не виконувалось, ушкоджень ІІ гілки трійчастого нерва або інших нервових закінчень не було. При виписці скарг, властивих для ушкодження нервової тканини пацієнтка не виказувала. Чи повинно ушкодження нервової тканини бути відчутним пацієнтом одразу після його виникнення?

27. Чи можуть неврологічні скарги бути трактовані в діагноз без висновку невролога?

28. Чи допустиме відхилення перегородки носа до 2 мм, яке не впливає на носове дихання, від середньої лінії носа після вдало виконаної септопластики?

Дозволити експерту (-ам) використовувати під час проведення експертизи:

фотозображення позивачки ОСОБА_1 (надані позивачкою), які містяться у матеріалах справи, що завірені підписом судді Наумової О.С., а також з метою кращого візуального дослідження - електронні зображення цих фотографій, які знаходяться на червоно-чорному флеш-носії «SanDisk Cruzer Blade 16» (в окремому фалі), якщо вони повністю із фотографіями, наявними у матеріалах справи (завірені підписом судді);

фотографії на фотопапері (№№ 1, 2, 3, 4, 5, 6) позивачки ОСОБА_1 (надані відповідачем) (в окремому фалі).

Копію ухвали направити експерту (-ам) для виконання.

У розпорядження експерта направити матеріали даної справи.

Оплату проведення судової експертизи покласти на позивачку ОСОБА_1 і відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «Лор клініка», ОСОБА_2 пропорційно до поставлених експертам питань.

Судового експерта (експертів) попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛОР-Клініка» у строк до 26 вересня 2024 року (включно) надати у розпорядження суду оригінали медичної документації пацієнта ОСОБА_1 (медичну картку стаціонарного хворого ОСОБА_1 , протокол операції від 10.02.2021 та від 28.11.2022, журнал запису оперативних втручань щодо хворої ОСОБА_1 у ТОВ «ЛОР-Клініка»), посадову інструкцію лікаря ОСОБА_2 , місцевий протокол надання медичної послуги «риносептопластика», «радіохвильова вазоконхотомія» (за наявності) - для направлення їх до експертної установи для проведення експертизи.

Витребувати у Комунального підприємство «Регіональний медичний центр родинного здоров`я» Дніпропетровської обласної ради (49000, місто Дніпро, вул. Космічна, будинок 13) оригінал медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складений 18 вересня 2024 року.

Суддя О.С. Наумова