Справа № 350/1929/23
Номер провадження 2/350/61/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2024 року селище Рожнятів

Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області

в складі :

головуючого судді Бейка А.М.

секретаря судового засідання Маєвської С.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду селища Рожнятів у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

з участю сторін цивільної справи:

позивачки ОСОБА_1

та її представника ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_2

та його представника ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

У провадженні Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна.

22.01.2023 у підготовчому судовому засіданні Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 подали спільну заяву про затвердження мирової угоди із відповідним змістом, яка підписана власноручно обома сторонами.

У судовому засіданні сторони підтримали вимоги, заявлені у заяві про затвердження мирової угоди та просили подану заяву задоволити.

Вивчивши матеріали цивільної справи та заслухавши думку сторін, суд прийшов до висновку, що заява про затвердження мирової угоди підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 7 ст. 49 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Беручи до уваги те, що сторони у справі уклали мирову угоду, яка не суперечить інтересам сторін, тому суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні.

Згідно з вимогами ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Системний аналіз та тлумачення ст.207 ЦПК України дає змогу дійти висновку, що укладення мирової угоди є правом сторін, яким вони можуть скористатися у будь-який момент судового розгляду, тобто після відкриття провадження у справі судом першої, апеляційної чи касаційної інстанції та до ухвалення судового рішення за результатами такого розгляду.

Відповідно до вимог ст. 208 ЦПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документу, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Сторони поданими заявами, а також у судовому засіданні підтвердили, що усі викладені умови цієї мирової угоди відповідають їх реальному волевиявленню та інтересам, не суперечать закону і не порушують права чи охоронювані законом інтереси третіх осіб. Наслідки укладення мирової угоди, зміст ст.207, 208, 255, 256 ЦПК України, їм зрозумілі.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Отже, до ухвалення судового рішення по справі сторони, з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок, що стосується їхніх прав, обов`язків та предмета позовів, уклали мирову угоду, яку оформили письмово, надали таку суду і просили її затвердити. Заява про мирову угоду скріплена підписами сторін. Умови мирової угоди не суперечать закону та волевиявленню сторін, відповідають їхнім інтересам та не суперечать інтересам інших осіб, а тому спільну заяву сторін слід задоволити, укладену між сторонами мирову угоду затвердити, а провадження у справі закрити.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачка ОСОБА_1 є особою з інвалідністю ІІ групи загального захворювання довічно, що підтверджується копією пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 від 27.02.2015 року (а.с.23).

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Відповідно до вимог ч.4 ст.142 ЦПК України, якщо сторони під час укладення мирової угоди не передбачили порядку розподілу судових витрат, кожна сторона несе половину судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України», з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 2684 гривні.

Враховуючи вказані положення ЦПК України, а також те, що позивачка при зверненні до суду була звільнена від сплати судового збору на підставі ст.5 Закону України «Про судовий збір», а тому, з відповідача в дохід держави підлягає стягненню 50% судового збору, передбаченого до сплати у цій справі, а саме: 536,80 грн. (50% від суми 1073,60 грн.)

На підставі викладеного, керуючись 206, 207, 247, 260, 261, 353, 354, 355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Спільну заяву сторін про затвердження мирової угоди у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна - задоволити.

Затвердити між сторонами мирову угоду у цивільній справі, умовами якої встановлено таке:

1. Спірне будинковолодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (житловий будинок літер А загальною площею 181,7 кв м, житловою площею 133,9 кв м, допоміжною площею 47,8 кв м), Літня кухня з гаражем літер Б площею 89,0 кв м, літня кухня літер В площею 15,5 кв м; погріб літер Г площею 14,2 кв м; стодола літер Д площею 22,3 кв м; стайня літер Е площею 30,3 кв м; вбиральня літер Є площею 1,4 кв м; криниця №1; ворота №2; огорожа №3 - є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, так як збудовані сторонами за час перебування в шлюбі.

2. Сторони, шляхом взаємних поступок, дійшли згоди та домовились, щодо розподілу домоволодіння, яке є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, та виділення окремих частин за кожним із них з визнанням права особистої приватної власності.

3. Виділити позивачці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 та визнати за нею право власності на частину будинковолодіння по АДРЕСА_1 в житловому будинку, а саме:

- житлову кімнату розміром 46,30 м х 4,84 м, 42 х 4,28 м площею 30,5 кв м , позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під №5;

- житлову кімнату розміром 4,84 м х 3,77 м, площею 17,6 кв м, позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під № НОМЕР_3 ;

- житлову кімнату розміром 5,19 м х 3,75 м, площею 19,5 кв м, позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під №11;

- коридор розміром 3,78 м х 1,95 м, площею 7,1 кв м, позначений в експлікації приміщень в технічному паспорті під №9;

- горище.

4. Виділити відповідачу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_4 та визнати за ним право власності на частину будинковолодіння по АДРЕСА_1 в житловому будинку, а саме:

- житлову кімнату розміром 4,88 м х 4,81 м, площею 22,8 кв м, позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під №3 ;

- житлову кімнату розміром 4,79 м х 4,77 м, площею 22,4 кв м, позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під №4;

- житлову кімнату розміром 4,84 м х 4,36 м, площею 21,1 кв м, позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під №6.

- З господарських приміщень - гараж літер Б.

5. Залишити в спільному користуванні сторін в житловому будинку:

- коридор розміром 6,66 м х 2,14 м, площею 14,2 кв м, позначений в експлікації приміщень в технічному паспорті під №1;

- коридор розміром 4,91 м х 1,68 м, площею 8,0 кв м, позначений в експлікації приміщень в технічному паспорті під №2;

- кухню розміром 4,38 м х 2,31 м, площею 8,3 кв м, позначену в експлікації приміщень в технічному паспорті під №7.

- З господарських приміщень: літню кухню літер Б.; літню кухню літер В площею 15,5 кв м; погріб літер Г площею 14,2 кв м; стодолу літер Д площею 22,3 кв м; стайню літер Е площею 30,0 кв м; вбиральню літер Є площею 1,4 кв м; криницю №1; ворота №2; огорожу №3

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , жителя АДРЕСА_1 на користь держави 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок судового збору.

Провадження у цивільній справі №350/1929/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна закрити у зв`язку з укладенням мирової угоди та затвердженням її судом.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом.

У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.М. Бейко