233 Справа № 233/5212/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

18 вересня 2024 року

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Левчук О.О., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» (, місцезнаходження: провулок 49001, Дніпропетровська область, м. Дніпро вул. Січових стрільців, буд. 4Д) до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг, -

В С Т А Н О В И В:

17.09.2024 року через підсистему «Електронний суд» до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг.

Відповідно до автоматичного розподілу справ 17.09.2024 року справа надійшла в провадження судді Левчук О.О.

Позовна заява підлягає залишенню без руху як подана з порушенням вимог ст.177 ЦПК України, виходячи з такого.

За приписами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (ч.1). Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч.2). Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, а також на забезпечення архітектурної доступності приміщень судів, доступності інформації, що розміщується в суді, для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (ч.3).

Перед відкриттям провадження у справі або ж прийняттям до розгляду заяв, скарг чи клопотань суд обов`язково перевіряє надходження судового збору до спеціального фонду державного бюджету України у межах кожної справи. Процедура сплати судового збору має певні правила. Усі правові засади, що стосуються порядку сплати судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір». Збір сплачується за місцем розгляду справи. Ставки судового збору є у вільному доступі на офіційних веб сайтах судів.

Судовий збір можна сплатити як у готівковій, так і у безготівковій формі, у тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір»). Платіжне доручення про безготівкове перерахування судового збору чи квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (скарги, клопотання).

В свою чергу, з метою забезпечення виконання вимог цього Закону між Державною судовою адміністрацією України та Державною казначейською службою України (далі - ДКСУ) укладено угоду від 26.08.2015 про інформаційне співробітництво. Відповідно до цієї угоди Державним підприємством «Інформаційні судові системи» оновлено програмне забезпечення автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3»та КП «ДСС» (далі - АСДС), яке здійснює: 1) централізоване отримання виписок з ДКСУ в електронному вигляді; 2) їх розподіл по судах; 3) автоматичне приєднання відомостей про сплачений судовий збір при реєстрації платіжного документа в суді за наявності виписки з ДКСУ; 4) автоматичне приєднання таких відомостей при надходженні відомостей від ДКСУ про зарахування судового збору, що надійшли після реєстрації платіжного документа в АСДС.

Автоматизованою системою документообігу суду кожна квитанція приєднується до конкретної судової справи, а також перевіряється інформація про підтвердження сплати судового збору від Казначейства.

Позовна заява було подана представником позивача ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд», надані та завірені електронним підписом представника позивача три платіжні інструкції, а саме:

- платіжне доручення про сплату судового збору №2392755 від 20.01.2022 на суму 248,10грн.,

- платіжне доручення про сплату судового збору №2392763 від 20.01.2022 на суму 248,10грн.,

- платіжне доручення про сплату судового збору №2392760 від 20.01.2022 на суму 248,10грн.,

- платіжне доручення про сплату судового збору №2392754 від 20.01.2022 на суму 21,10грн.;

- платіжна інструкція про сплату судового збору №3537774 від 25.06.2024 на суму 770,26грн.;

- платіжне доручення про сплату судового збору №2392752 від 20.01.2022 на суму 21,10грн.;

- платіжна інструкція про сплату судового збору №3611633 від 20.08.2024 на суму 865,64грн.

Відповідно до відомостей з АСДС, відомості про зарахування сплачено судового збору позивачем за платіжними дорученнями про сплату судового збору №2392755 від 20.01.2022 на суму 248,10грн., №2392760 від 20.01.2022 на суму 248,10грн., №2392754 від 20.01.2022 на суму 21,10грн.; №3537774 від 25.06.2024 на суму 770,26грн.; №2392752 від 20.01.2022 на суму 21,10грн.; №3611633 від 20.08.2024 на суму 865,64грн. підтверджені Виписками про зарахування судового збору, а саме: у комп`ютерній програмі документообігу загальних судів «Д-3».

Однак, станом на 18 вересня 2024 року відсутнє підтвердження про зарахування судового збору у розмірі 248,10грн. до спеціального фонду державного бюджету України, а саме: у комп`ютерній програмі документообігу загальних судів «Д-3» відсутній показник (Виписка про зарахування судового збору) автоматичного поєднання платіжного доручення з Державною Казначейською службою.

А відтак встановлені обставини вказують, що позивач не сплатив у повному обсязі судовий збір у цій справі.

У постанові від 13.02.2019 Верховний Суд у справі №1540/3297/18 встановивши, що на підтвердження доказів сплати судового збору позивачем при поданні позовної заяви у цій справі було подано платіжне доручення від 16.05.2018 № 707, яке раніше позивач додавав до первісної позовної заяви у справі №815/2416/18, та суд повернув позовну заяву в останній справі, дійшов висновку, що суди першої та апеляційної інстанцій правильно вказали, що повторно поданий той же платіжний документ про сплату збору не є належним доказом сплати цього платежу за подання повторної позовної заяви.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, дістаю висновку, що наявні перешкоди для прийняття позовної заяви до свого провадження та відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 цієї статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивач, усуваючи недоліки, повинен додати до позовної заяви докази сплати судового збору у розмірі 248,10гривень, або ж навести підстави звільнення від сплати.

Вважаю за необхідне роз`яснити позивачу, що повнота та правильність заповнення реквізитів квитанції про сплату судового збору, у кожному конкретному випадку є запорукою прийняття судом такої квитанції.

Так, постановою Правління Національного банку України № 163 від 29.07.2022 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, а також вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до вказаної Інструкції, платіжне доручення оформляється за вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів та подається до банку, що обслуговує платника, у кількості примірників, необхідних для усіх учасників безготівкових розрахунків (п.3.1 Інструкції).

Пунктом 37 розділу ІІ Інструкції передбачено, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу». Платник заповнює його таким чином, щоб надати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Важливо, аби у розділі «Призначення платежу» платник вказав відомості про те, яка саме позовна заява оплачується судовим збором.

Щодо належності заповнення реквізитів платіжного документа варто також звернути увагу на правову думку Верховного Суду у постанові від 16.01.2019 у справі № 905/1057/18, а також в ухвалі від 23.03.2021 у справі 280/3218/20.

З огляду на встановлені обставини та наведені вимоги закону, подану позовну заяву слід залишати без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків. Роз`яснити положення ч.3 ст.185 ЦПК України, за якими в разі, якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» до до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг - залишити без руху для усунення недоліків, надавши позивачу для виправлення недоліків строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Левчук