ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

11 вересня 2024 року

м. Харків

справа № 646/322/22

провадження № 22-ц/818/2537/24

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії - Тичкової О.Ю., Мальованого Ю.М.

за участю секретаря - Львової С.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харків цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Милиця Марія Леонідівна, Харківська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 10 травня 2024 року, постановлене суддею Лук`яненко С.А.,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернулась із заявою, в якій вона просила встановити факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Встановлення даного факту заявниці необхідно для реалізації права на спадщину у виді квартири за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 10 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Милиця Марія Леонідівна, Харківська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу посилався на те, що факт родинних відносин спадкоємця та спадкодавця не підтверджується, нотаріусом було рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання по суті. Отже, підтвердити факт, що заявник - є спадкоємцем четвертої черги в порядку спадкування за законом, після померлої ОСОБА_2 іншим шляхом, окрім судового порядку не має можливості. Встановлення факту, що заявник є спадкоємцем четвертої черги в порядку спадкування за законом, після померлої тітки необхідно для отримання спадщини за законом після її смерті. Спадкоємців першої черги не має. Заповіт на випадок своєї смерті, нажаль, ОСОБА_2 не залишила. Таким чином, для одержання заявнику права на спадкування у зазначених осіб необхідне встановлення двох юридичних фактів: 1) проживання однією сім`єю; 2) на час відкриття спадщини має пройти принаймні п`ять років, протягом яких спадкоємець проживав зі спадкодавцем однією сім`єю. Зазначає, що матеріалами справи встановлено та доведено, що спадщину за померлою ОСОБА_2 . ОСОБА_1 - прийняла фактично, так як проживала з нею останні п`ять років до дня її смерті. Отже, враховуючи наявність законних підстав вважати, що ОСОБА_1 з 2009 року та на день смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживали разом однією родиною та вели спільне господарство за адресою: АДРЕСА_1 та іншіх спадкоємців, які б на момент смерті ОСОБА_2 проживали б з нею не було і по сьогодення, не виявлено, то необхідним є встановлення факту належності ОСОБА_1 до спадкоємців четвертої черги, що є перешкодою у реалізації вищевказаного права на спадкування.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що заявниця просить встановити факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем і встановлення даного факту пов`язано з вирішенням спору про право власності на нерухоме майно, на яке може претендувати територіальна громада, отже наявний спір про право, який в порядку окремого провадження розгляду не підлягає, а підлягає вирішенню в порядку позовного провадження.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним, з наступних підстав.

Матеріали справи містять дані про те, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2007 року ОСОБА_2 є спадкоємцем частки квартири АДРЕСА_2 .

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21.02.2007 року ОСОБА_2 є спадкоємцем часток квартири АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 10.11.2020 року.

Згідно відповіді приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Милиці М.Л. від 23.11.2020 року заява ОСОБА_1 від 23.11.2020 року про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 прийнята та зареєстрована 23.11.2020 року за № 41, відкрита спадкова справа № 5/2020, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не має можливості надати документи щодо підтвердження родинних відносин з померлою ОСОБА_2 рекомендовано звернутись до суду для встановлення родинних відносин.

Звертаючись до суду із вказаною заявою ОСОБА_1 посилалась на те, що з 01 вересня 2009 року по час смерті ОСОБА_2 вони вели спільне господарство та ОСОБА_1 фактично мешкала за адресою реєстрації ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим просила встановити факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19 ЦПК України).

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (частина перша статті 315 ЦПК України).

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 вересня 2022 року в справі №139/122/14-ц (провадження №61-3238св22) вказано, що: «під спором про право розуміють перешкоди у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів відсутній спір про право».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 січня 2023 року в справі №198/99/15-ц (провадження №61-7049св22) вказано, що: згідно з частиною шостою статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права".

У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням (частини перша, третя статті 1277 ЦК України).

Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини (частина друга статті 1277 ЦК України).

Колегія суддів вважає, що у даній справі, яка переглядається, суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що наявний спір про право щодо спадкування, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження, оскільки у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, ОСОБА_1 конкретно зазначила, що метою встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем потрібно для реалізації права на спадщину у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 .

Між тим, після смерті ОСОБА_2 минуло більше одного року, в силу ст. 1277 ЦК України Харківська міська рада має право заявити вимоги про визнання спадщини відумерлою, тому у разі відсутності спадкоємців як за законом, так і за заповітом після померлої ОСОБА_2 , орган місцевого самоврядування має свій інтерес щодо спадщини після смерті ОСОБА_2 , а відтак існує спір про право.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвалу про залишення позову без розгляду судом першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 10 травня 2024 року - залишити без змін.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлено 19 вересня 2024 року.

Головуючий - Н.П. Пилипчук

Судді - Ю.М. Мальований

О.Ю. Тичкова