Справа № 128/4877/23
УХВАЛА

17 вересня 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Кострюкова Л.В.

за участі: позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовомузасіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник, адвокат Найчук О.Є. в судовому засіданні підтримали подане письмове клопотання про призначення судової оціночно-будівельної експертизи, а саме з метою підтвердження дійсної частки майна, яке підлягає поділу, оскільки відповідачем 02.08.2024 було виготовлено актуальний технічний паспорт житлового будинку, з якого вбачається, що він в 2021 році був значно добудований в період, коли сторони вже були розлучені. Тому просять проставити експерту питання з метою визначення ринкової вартості майна станом на 2020 рік, визначення ринкової вартості майна станом на момент проведення дослідження та різницю між ними. Представник позивача пояснила, що вважає поважними причинами пропуску строку для заявлення такого клопотання вступ її в справу вже після завершення підготовчого провадження та недостатнім обгрунтуванням прав відповідачу його попереднім представником, а також необхідність спершу виготовити технічний паспорт.

Позивач ОСОБА_1 та її представник, адвокат Свистун Л.В., в судовому засіданні заперечили проти розгляду даного клопотання по суті, оскільки строки його заявлення пропущені стороною відповідача за відсутності будь-яких поважних причин.

Заслухавши учасників судового розгляду, оглянувши надані суду документи, суд прийшов до такого висновку.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Як визначено п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи.

Отже, згідно з вимогами процесуального закону, відповідач, а також інші учасники справи мають подати всі заяви та клопотання до дати підготовчого засідання, а в підготовчому засіданні такі заяви та клопотання мають бути розглянуті судом.

Суд звертає увагу, що під час підготовчого провадження в справі було вирішено всі клопотання учасників судового розгляду, відповідач мав представника та міг скористатись правом на заявлення клопотання про призначення експертизи, але таким правом не скористався, про обставини, якими він обгрунтовує необхідність призначення експертизи, суд не повідомляв за відсутності перешкод для цього.

Водночас згідно ст. 209 ЦПК України, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 2 ст. 222 ЦПК України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

При цьому під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Так, як на підставу для поновлення пропущеного процесуального строку представник відповідача посилається на дії попереднього представника та необхідність перевірити інформацію, повідомлену відповідачем, шляхом виготовлення нового технічного паспорту на житловий будинок.

Водночас, для вирішення питань, які зазначені в клопотанні про призначення експертизи, наявність або відсутність актуального технічного паспорту не є перешкодою, оскільки як технічний паспорт, так і висновок експертизи є одним із доказів, які не мають для суду наперед визначеної сили, та всі дії попереднього представника є обов`язковими для представника, який його замінив.

Натомість, після завершення 04.01.2024 підготовчого провадження, із клопотанням про призначення судової оціночно-будівельної експертизи представник відповідача звернувся до суду лише 17.09.2024, тобто з пропущенням встановленого процесуального строку для подання відповідного клопотання. Та з огляду на вищевказані обставини, вказані представником відповідача обставини не є поважними причинами, які унеможливили заявлення відповідного клопотання в підготовчому провадженні, та жодних інших доказів поважності причин пропуску строку для подання відповідного клопотання позивачем суду не надано.

А тому клопотання представника відповідача ОСОБА_3 , адвоката Найчук О.Є.про призначення судової оціночно-будівельної експертизи слід залишити без розгляду, як таке, що без поважних причин не було заявлене в підготовчому провадженні, згідно ч. 2 ст. 222 ЦПК України.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, згідно якого, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Керуючись ст.ст. 13, 126, 209, 222, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 , адвоката Найчук Ольги Євгеніївнипро призначення судової оціночно-будівельної експертизи залишити без розгляду, як таке, що без поважних причин не було заявлене в підготовчому провадженні.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 17.09.2024.

Суддя: