УХВАЛА

18 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 754/1955/22

провадження № 61-5720ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі»

(далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 6 988,33 грн.

Деснянський районний суд міста Києва рішенням від 16 січня 2024 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» задовольнив частково.

Стягнув з ОСОБА_2 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії у сумі 1 705,69 грн.

Стягнув з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії у сумі

по 2 641,32 грн з кожного.

Вирішив питання про розподіл судових витрат.

У задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.

Київський апеляційний суд ухвалою від 20 березня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва

від 16 січня 2024 року визнав неподаною та повернув особі, яка її подала,

на підставі статей 185, 357 ЦПК України.

У квітні 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1

на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року.

Верховний Суд ухвалою від 03 травня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявнику уточнити прохальну частину касаційної скарги, зокрема вказати судове (судові) рішення, що оскаржується (оскаржуються), із зазначенням дати, місяця та року ухвалення (постановлення) судового (судових) рішення (рішень), та викласти свої вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 409 ЦПК України. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

06 травня 2024 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень забезпечено надання загального доступу ухвали Верховного Суду

від 03 травня 2024 року.

06 травня 2024 року копія ухвали суду касаційної інстанції від 03 травня

2024 року направлена на адресу заявника ОСОБА_1 (квартира

АДРЕСА_1 ), яка зазначена в касаційній скарзі, та отримана особисто заявником 14 травня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке долучене до матеріалів касаційного провадження.

У травні 2024 року на виконання вимог ухвали суду від 03 травня 2024 року від ОСОБА_1 надійшла заява на усунення недоліків, в якій заявник просив скасувати рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року і передати справу для розгляду за правилами загального позовного провадження.

Верховний Суд ухвалою від 17 червня 2024 року відмовив у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року на підставі пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України.

Верховний Суд ухвалою від 20 червня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року повторно залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявнику: надати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, а також додати копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи; уточнити прохальну частину касаційної скарги щодо ухвали Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року та викласти свої вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених

статтею 409 ЦПК України. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

21 червня 2024 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень забезпечено надання загального доступу ухвали Верховного Суду

від 20 червня 2024 року.

26 червня 2024 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень забезпечено надання загального доступу ухвали Верховного Суду

від 17 червня 2024 року.

26 червня 2024 року копії ухвал суду касаційної інстанції від 17 та 20 червня 2024 року направлені засобами поштового зв`язку на адресу заявника

ОСОБА_1 (квартира АДРЕСА_1 ), яка зазначена в касаційній скарзі.

Відповідно до даних автоматизованої системи документообігу суду 09 липня 2024 року до Верховного Суду повернулося рекомендоване поштове відправлення № 496, в якому надіслані ОСОБА_1 копії ухвал суду касаційної інстанції від 17 та 20 червня 2024 року, з довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання».

У липні 2024 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги.

Верховний Суд ухвалою від 26 липня 2024 року заяву ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року задовольнив.

Продовжив ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, викладених в ухвалі Верховного Суду від 20 червня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявнику надати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, а також додати копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи; уточнити прохальну частину касаційної скарги щодо ухвали Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року та викласти свої вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених

статтею 409 ЦПК України. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

29 липня 2024 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень забезпечено надання загального доступу ухвали Верховного Суду

від 26 липня 2024 року.

30 липня 2024 року копія ухвали суду касаційної інстанції від 26 липня

2024 року направлена засобами поштового зв`язку на адресу заявника

ОСОБА_1 (квартира АДРЕСА_1 ), яка зазначена в касаційній скарзі, та отримана особисто заявником 06 серпня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке долучене до матеріалів касаційного провадження.

У вересні 2024 року на виконання вимог ухвали суду від 26 липня 2024 року від ОСОБА_1 надійшла заява на усунення недоліків, в якій заявник просив задовольнити касаційну скаргу від 19 квітня 2024 року у повному обсязі та зобов`язати керівництво ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» розглянути скаргу (повторну) від 30 червня 2023 року щодо укладення мирової угоди.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про повернення касаційної скарги як неподаної особі, яка її подала,

з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 27 червня

2017 року у справі «Лазаренко та інші проти України» (заява № 70329/12

та 5 інших заяв) зазначав, що принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її чи його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, у тому числі із апеляційною скаргою, та надати власні зауваження з цього приводу. Під загрозою стоїть впевненість сторін у функціонуванні правосуддя, яке ґрунтується, зокрема, на усвідомленні того, що вони мали змогу висловити свої думки щодо кожного документа в матеріалах справи.

Статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод

(далі - Конвенція) не можна тлумачити як таку, що встановлює певну форму обслуговування судової кореспонденції. Від національних органів влади також не вимагається забезпечення бездоганного функціонування поштової системи. Тим не менш, загальна концепція справедливого судового розгляду охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу. Невручення стороні належним чином судових документів може позбавити його або її можливості захищати себе у провадженні.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави

(частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Заявник не виконав вимоги ухвали Верховного Суду від 26 липня 2024 року, зокрема не надав уточнену касаційну скаргу, форма і зміст якої має відповідати вимогам статті 392 ЦПК України.

На час вирішення питання про прийняття до розгляду касаційної скарги

ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року будь-які заяви або клопотання від заявника засобами поштового/електронного зв`язку або через систему «Електронний суд»

не надходили, недоліки касаційної скарги, визначені в ухвалі Верховного Суду від 26 липня 2024 року не усунено.

Оскільки заявник 06 серпня 2024 року особисто отримав ухвалу Верховного Суду від 26 липня 2024 року, не виконав вимог вказаної ухвали суду, що перешкоджає суду касаційної інстанції вирішити питанняпро відкриття касаційного провадження, касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року має бути визнана неподаною та повернута заявникові.

ЄСПЛ у своїх рішеннях, здійснюючи тлумачення положень Конвенції, вказав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співрозмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права.

Тому повернення касаційної скарги не є порушенням права заявника на доступ до суду за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року вважати неподаною та повернути заявникові.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Фаловська