ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/576/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Шаповалової К.В.

за участі секретаря судового засідання Давидюк В.О.

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Вендичанська селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області,

ВТАНОВИВ:

10 липня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва в порядку окремого провадження надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Вендичанська селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області.

Заяву заявниця обгрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на земельну ділянку (пай), яка розташована на території Вендичанської селищної ради. Заявниця є єдиною спадкоємицею за померлою матір`ю, однак не може оформити спадщину у зв`язку із розбіжностями у документах. Таким чином наразі заявниці необхідно встановити факт того, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є її рідною матір`ю.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/13442/24 між суддями від 16 липня 2024 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В.

23 липня 2024 року до суду з електронного реєстру територіальної громади м. Києва "ГІОЦ/КМДА" надійшли відомості про зареєстроване місце проживання заявниці.

Ухвалою суду від 24 липня 2024 року було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в судове засідання на 10 вересня 2024 року на 11 год. 00 хв.

У судове засідання призначене на 10 вересня 2024 року з`явилися заявниця заявниця, яка вимоги заяви підтримала, просила заяву задовольнити. 30 серпня 2024 року до суду від Вендичанська селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника, також з тексту заяви вбачається, що заінтересована особа не заперечує щодо задоволення заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності представника заінтересованої особи.

Суд, заслухавши пояснення заявника, дослідивши наявні у справі докази, встановив такі обставини.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася - ОСОБА_3 , місце народження - с. Сліди Могилів-Подільського району Вінницької області, актовий запис про народження № 28, зроблений 13 грудня 1949 року, відомості про батьків: мати - ОСОБА_2 , в графі "батько" стоїть прочерк. (а.с. 9).

Згідно копії експертного висновку № 056/252-n від 14 лютого 2024 року Українського бюро лінгвістичних експертиз, вбачається, що офіційно-документальним українським варіантом аналізованого особового імені є ОСОБА_4 . Варіант цього імені Любина ономастичні джерела фіксують як розмовний. З урахуванням зазначеного українські записи особового імені ОСОБА_4 (паспорт громадянина України, запис ОСОБА_1 ; свідоцтво про розірвання шлюбу, запис ОСОБА_1 ; витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу, запис відомості про дружину ОСОБА_1 ), ОСОБА_5 (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_3 ; виписка з погосподарської книги за виконкому Слідянської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області за 1950-1952 рр., запис ОСОБА_3 ) і ОСОБА_4 (виписка з погосподарської книги за виконкому Слідянської - сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області за 1950-1952 рр., запис ОСОБА_3 ) та російський запис ОСОБА_4 (паспорт громадянина України, запис російською мовою ОСОБА_1 ) в документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

Як зазначає заявниця, 18 грудня 1982 року між нею та ОСОБА_6 було зареєстровано шлюб, про що свідчить відбиток штампу на 10 сторінці паспорту заявниці (а.с.6, зворот), свідоцтво про укладення шлюбу у заявниці відсутнє.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу вбачається, що 15 липня 2004 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 відділом реєстрації актів цивільного стану Жашківського районного управління юстиції було розірвано шлюб, про що також свідчить копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 (а.с.10-11).

Відповідно до довідки №71 від 06 лютого 2024 року, виданої Вендичанською селищною радою Могилів-Подільського району Вінницької області, ОСОБА_2 являється матір`ю ОСОБА_1 (а.с.14)

Окрім того, матеріали справи містять виписки з господарської книги за виконкому Слідянської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області за 1950-1966 року, з яких вбачається, що ОСОБА_2 , 1917 року народження має доньку ОСОБА_3 , 1949 року народження (а.с.15-20).

Відповідно до пояснень громадянок ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які завірені старостою Слідянського старостинського округу Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області ОСОБА_9 , вбачається, що ОСОБА_7 знає з народження ОСОБА_10 , яка народилася в с. Сліди Могилів-Подільського району Вінницької області. Матір`ю ОСОБА_1 є ОСОБА_2 .. З дитинства і до повноліття ОСОБА_2 виховувала доньку та забезпечувала її. На початку 2007 року ОСОБА_2 захворіла, потребувала стороннього догляду і тому донька - ОСОБА_1 забрала її до себе в м. Київ, де вона і померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 похоронила матір в с. Сліди Могилів-Подільського району Вінницької області. ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підтверджують, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 являється рідною матір`ю ОСОБА_1 (а.с.21-27). З копій паспортів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 вбачається, що вони є уродженками с. Сліди Могилів-Подільського району Вінницької області.

Відповідно до статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав, або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з пунктом 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

З огляду на наведене, оцінивши надані заявником докази, суд доходить висновку про можливість встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 13, 259, 263, 264, 265, 268, 293, 315, 319, Цивільно процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Вендичанська селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , 1917 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце народження - с. Сліди Могилів-Подільського району Вінницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст судового рішення складено 18 вересня 2024 року.

Суддя К.В. Шаповалова