Справа № 703/3909/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Криви Ю.В.,

секретаря судового засідання Холодняк Л.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Смілянської міської Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту, що має юридичне значення, -

встановив:

В інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду його представник адвокат Холодняк В.М. із позовом до Смілянської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту, що має юридичне значення.

Заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 видане 12 травня 2020 року Смілянським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Місце проживання ОСОБА_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 було в АДРЕСА_1 .

Померла ОСОБА_2 для позивача ОСОБА_1 - є бабою по батьковій лінії споріднення.

Згідно свідоцтва про народження, яке виписане російською мовою, серія НОМЕР_2 виданого 06.09.1968 Бауманською сільською радою Ленінського району Кустанайської області на ім`я « ОСОБА_3 », ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір`ю якого є « ОСОБА_4 ».

Згідно свідоцтва про народження, яке виписане російською мовою, серії НОМЕР_3 виданого 16.03.1990 на ім`я « ОСОБА_1 », батьком - є « ОСОБА_3 ».

Таким чином ОСОБА_1 , як внук померлої ОСОБА_2 - є спадкоємцем п`ятої черги.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно у вигляді квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло видане 15.11.1995 органом приватизації ЗАТ «Смілапромбуд».

У ОСОБА_2 - є син ОСОБА_5 , який мав би подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Крім цього в російській федерації також проживає ще один син ОСОБА_6 , з яким позивач ніяких стосунків не підтримував.

ОСОБА_5 , тобто батьку позивача, було відомо про час смерті його матері ОСОБА_2 ..

У зв`язку з тим, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_2 першої черги є її сини, тому позивач вважав, що саме вони мають прийняти спадщину після смерті своєї матері, адже ОСОБА_1 , як внук померлої, відноситься до п`ятої черги спадкоємців.

Наприкінці січня 2024 року через дружину позивача, ОСОБА_7 , його відшукала голова ОСББ «Ржевська,3» та повідомила, що існує заборгованість по сплаті коштів за обслуговування будинку та прибудинкової території, які ніхто із спадкоємців не сплачує після смерті ОСОБА_2 .

Зрозумівши, що спадщину після смерті ОСОБА_2 її сини не прийняли, тому в лютому та березні 2024 року дружиною позивача, ОСОБА_7 було сплачено кошти на погашення заборгованості за комунальні послуги по квартирі померлої ОСОБА_8 , що підтверджується банківськими платіжними інструкціями.

Звернувшись за консультацією до приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Таран Г.В., щодо можливого оформлення своїх спадкових прав після смерті своєї баби ОСОБА_2 довідався, що після її смерті, її сини із заявами про прийняття спадщини не зверталися.

Вказаним приватним нотаріусом була заведена спадкова справа №27/2024 після смерті ОСОБА_2 та позивачу видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.07.2024, оскільки ним пропущений встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Щодо встановлення факту що має юридичне значення, тобто родинного зв`язку позивача з померлою ОСОБА_2 позивач вказує, що в свідоцтві про смерть серія НОМЕР_1 , видане 12 травня 2020 року зазначено прізвище померлої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яке виписане українською мовою.

В свідоцтві про народження серія НОМЕР_2 видане 6 вересня 1968 року Бауманською сільською радою Ленінського району Кустанайської області, виписане російською мовою зазначено прізвище « ОСОБА_3 », батьки: батько « ОСОБА_10 » національність «руский», мати « ОСОБА_4 » национальность «украинка».

В свідоцтві про народження серія НОМЕР_3 видане 16 березня 1990 року, виписане російською мовою зазначено прізвище позивача « ОСОБА_1 », батько « ОСОБА_3 », мати « ОСОБА_11 ».

В паспорті громадянина України НОМЕР_4 виданого 27 лютого 2007 року Смілянським МРВ УМВС України в Черкаській області українською мовою зазначено прізвище « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження м. Сміла Черкаська обл., а на другій сторінці паспорта зазначено прізвище на російській мові « ОСОБА_12 » ОСОБА_13 .

Написання прізвища позивача в належному йому паспорті на російській мові « ОСОБА_12 » співпадає з написанням прізвища в свідоцтві про народження його прізвища на російській мові « ОСОБА_12 », де в цьому ж свідоцтві про народження прізвище батька написано російською мовою « ОСОБА_12 ».

Свідоцтво про народження батька позивача, написано російською мовою, в якому прізвище « ОСОБА_12 » та в ньому ж матір`ю написано російською мовою « ОСОБА_4 ».

В свідоцтві про одруження серія НОМЕР_5 виданого 06.01.1964 Бауманським с/р Дем`янівського району Кустанайської області, зазначено факт реєстрації шлюбу, прізвище зазначено російською мовою « ОСОБА_12 ».

В трудовій книжці заповненої 25 грудня 1963 року написано прізвище російською мовою « ОСОБА_12 ».

В довідці про присвоєння ідентифікаційного номера виданої Смілянською ДОПІ від 21.10.1998 року зазначено написання прізвища українською мовою « ОСОБА_4 ».

В свідоцтві про розірвання шлюбу серія НОМЕР_6 виданого 16 грудня 1999 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області зазначено, що шлюб між ОСОБА_14 та ОСОБА_2 розірваний 16 грудня 1999 року та після розірвання шлюбу прізвища « ОСОБА_15 », « ОСОБА_15 » написані українською мовою.

Таким чином ОСОБА_1 є внуком померлої ОСОБА_2 по батьковій лінії споріднення.

Метою встановлення факту родинних відносин в тому, що ОСОБА_1 є внуком померлої ОСОБА_2 , для подальшого оформлення спадкових прав після смерті його бабусі ОСОБА_2 , як спадкоємця п`ятої черги та є доцільним для одночасного його розгляду із позивними вимогами щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 29 липня 2023 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Відповідачу роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву, позивачу для надання відповіді на відзив.

Правом на подачу відзиву відповідач не скористався.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, однак від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника. Вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, просить позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, однак 05 серпня 2023 року від представника відповідача ОСОБА_16 до суду надійшла заява про розгляд справи без участі уповноваженого представника відповідача, просила прийняти законне та обґрунтоване рішення у справі у відповідності до вимог чинного законодавства.

За ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились то фіксація судового засідання не здійснювалась.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

А у відповідності з ч.1 ст. 16 ЦК України та ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом її про смерть серія НОМЕР_1 , видане 12 травня 2020 року Смілянським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

ОСОБА_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою №1630 від 25.0.3.2024, виданої Управлінням «Центром надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Смілянської міської ради.

Померла ОСОБА_2 для позивача ОСОБА_1 - є бабою по батьковій лінії споріднення.

Так, згідно свідоцтва про народження, яке заповнене російською мовою, серії НОМЕР_2 та видане 06.09.1968 Бауманською сільською радою Ленінського району Кустанайської області на ім`я « ОСОБА_3 », ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю - є « ОСОБА_4 ».

Згідно свідоцтва про народження, яке заповнене російською мовою, серії НОМЕР_3 та видане 16.03.1990 на ім`я « ОСОБА_1 », батьком - є « ОСОБА_3 ».

Таким чином ОСОБА_1 , як онук померлої ОСОБА_2 - є спадкоємцем п`ятої черги.

Згідно ч.1 ст. 1261 ЦК України в п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно у вигляді квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло видане 15.11.1995 органом приватизації ЗАТ «Смілапромбуд».

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 встановлюється таким чином до 9 листопада 2020 року.

Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України в разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Як вбачається зі свідоцтва про народження позивача, у ОСОБА_2 є син ОСОБА_5 , який мав був подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Також позивач вказує, що на території російської федерації проживає ще один син померлої ОСОБА_6 , з яким позивач стосунків не підтримує.

Відповідно до ч.1 ст.1261 ЦК України обоє синів являються спадкоємцями першої черги.

Відповідно до положень ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього ЦК України.

У зв`язку з тим, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_2 першої черги є її сини, тому позивач вважав що саме вони мають прийняти спадщину після смерті своєї матері, адже ОСОБА_1 , як внук померлої, відноситься до п`ятої черги спадкоємців.

Як зазначає позивач, наприкінці січня 2024 року через дружину, ОСОБА_7 , його відшукала голова ОСББ «Ржевська,3» та повідомила, що існує заборгованість по сплаті коштів за обслуговування будинку та прибудинкової території, які ніхто із спадкоємців не сплачує після смерті ОСОБА_2 ..

Тому в лютому та березні 2024 року дружиною позивача, ОСОБА_7 було сплачено кошти на погашення заборгованості за комунальні послуги по квартирі померлої ОСОБА_8 , що підтверджується банківськими платіжними інструкціями.

Позивач звернувся за консультацією до приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Таран Г.В., щодо можливого оформлення своїх спадкових прав після смерті своєї баби ОСОБА_2 та довідався, що після її смерті, її сини із заявами про прийняття спадщини не зверталися. Нотаріусом була заведена спадкова справа №27/2024 після смерті ОСОБА_2 та позивачу видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.07.2024, оскільки ним пропущений встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим, положенням ст.29 ЗУ «Про захист населення від інфекційних хвороб» визначено, що карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2 (назва Постанови в редакції Постанов КМ № 215 від 16.03.2020, № 255 від 02.04.2020), установлено з 12 березня 2020 року по 3 квітня 2020 року на всій території України карантин, яким також було обмежено роботу громадського транспорту і роботу нотаріальних органів. Дію карантину, встановленого цією Постановою, неодноразово продовжували на всій території України.

Зазначені обставини є поважними причинами для ОСОБА_1 щодо пропуску ним строку для подання заяви до нотаріуса для прийняття спадщини після своєї баби ОСОБА_2 ..

У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На законодавчому рівні невизначено які поважні причини можуть свідчити про поважність причин пропуску звернення до нотаріуса про прийняття спадщини.

За таким обставин ОСОБА_1 необхідно визначити додатковий строк для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що є підставою для звернення до суду.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що особа яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Щодо встановлення факту що має юридичне значення, тобто родинного зв`язку позивача з померлою ОСОБА_2 суд зазначає наступне.

Так, згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , яке видане 12 травня 2020 року зазначено прізвище померлої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , яке видане 6 вересня 1968 року Бауманською сільською радою Ленінського району Кустанайської області, заповнене російською мовою, прізвище батька позивача зазначено « ОСОБА_12 » ОСОБА_17 , батьки: батько « ОСОБА_10 » національність «руский», мати « ОСОБА_4 » национальность «украинка».

В свідоцтві про народження серії НОМЕР_3 , яке видане 16 березня 1990 року, виписане російською мовою зазначено прізвище позивача « ОСОБА_12 » ОСОБА_18 , батько « ОСОБА_3 », мати « ОСОБА_11 ».

В паспорті громадянина України НОМЕР_4 виданого 27 лютого 2007 року Смілянським МРВ УМВС України в Черкаській області українською мовою зазначено прізвище позивача « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження м. Сміла Черкаська обл., та на другій сторінці паспорта зазначено прізвище російською мовою « ОСОБА_12 » ОСОБА_13 .

Написання прізвища позивача в належному йому паспорті на російській мові « ОСОБА_12 » співпадає з написанням прізвища в свідоцтві про народження його прізвища на російській мові « ОСОБА_12 », де в цьому ж свідоцтві про народження прізвище батька написано російською мовою « ОСОБА_12 ».

Свідоцтво про народження батька позивача, заповнене російською мовою, в якому прізвище « ОСОБА_12 » та в ньому ж матір`ю написано російською мовою « ОСОБА_4 ».

В свідоцтві про одруження серія НОМЕР_5 , яке видане 06.01.1964 Бауманським с/р Дем`янівського району Кустанайської області, зазначено факт реєстрації шлюбу, прізвище зазначено російською мовою « ОСОБА_12 ».

В трудовій книжці, яка заповнена 25 грудня 1963 року написано прізвище російською мовою « ОСОБА_4 » .

Згідно довідки про присвоєння ідентифікаційного номера, яка видана Смілянською ДОПІ від 21.10.1998 року зазначено написання прізвища українською мовою « ОСОБА_4 ».

В свідоцтві про розірвання шлюбу серія НОМЕР_6 виданого 16 грудня 1999 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області зазначено, що шлюб між ОСОБА_14 та ОСОБА_2 розірваний 16 грудня 1999 року та після розірвання шлюбу прізвища « ОСОБА_15 », « ОСОБА_15 » написані українською мовою.

Прізвище « ОСОБА_12 » російського походження, тому з часу припинення існування радянського союзу з 1991 року в українському правописі відбулися зміни, довелося чимало прізвищ російського походження, здійснювати їх переклад та написання українською мовою, тому за таких обставин прізвище з російської мови « ОСОБА_12 » ОСОБА_19 » було записано українською мовою як « ОСОБА_2 ».

Таким чином ОСОБА_1 є внуком померлої ОСОБА_2 по батьковій лінії споріднення.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Суд не вправі відмовляти в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Встановлення факту родинних стосунків для позивача має юридичне значення, оскільки дозволяє йому реалізувати його законні права на отримання спадщини.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 81, 128, 200, 223, 259,263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Смілянської міської Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту, що має юридичне значення задовольнити повністю.

Встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Сміла Черкаської області.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_7 додатковий строк у два місяці, з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 18 вересня 2024 року.

Головуючий: Ю. В. Крива