Справа № 478/938/24 Провадження № 2/478/248/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2024 року с-ще. Казанка

Казанківський районний суд Миколаївської області, у складі:

головуючого - судді Томашевського О.О.,

з участю:

секретаря судового засідання - Григоренко Н.О.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом Фермерського господарства «ЛЕСЯ» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних позовних вимог на предмет спору: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Володимирівська сільська рада Баштанського району Миколаївської області про витребування майна із чужого незаконного володіння,

встановив:

В провадженні Казанківського районного суду Миколаївської області знаходиться цивільна справа за позовом Фермерського господарства «ЛЕСЯ» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних позовних вимог на предмет спору: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Володимирівська сільська рада Баштанського району Миколаївської області про витребування майна із чужого незаконного володіння.

16 вересня 2024 року від представника позивача на адресу суду надійшла уточнена позовна заява. Зі змісту поданої позовної заяви вбачається, що підставою для уточнення позовних вимог стало те, що після відкриття провадження у справі позивачу стало відомо, що у липні 2024 року одинадцять спірних земельних ділянок, які належать відповідачу були об`єднані в три земельні ділянки на підставі виготовленої ПП «Укрприватзем» технічної документації із землеустрою, з присвоєнням нових кадастрових номерів: :01:000:0214, :01:000:0215 та :01:000:0217.

Вказані обставини викликають необхідність зміни позовних вимог.

В судове засідання представник позивача не прибув, проте ним було подано заяву про відкладення судового засідання для надання можливості подати додаткові докази у справі.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, проте подав суду клопотання про витребування додаткових доказів.

Враховуючи неявку сторін в судове засідання, суд приходить до висновку про можливість судом розглянути питання прийняття уточненої позовної заяви. проти прийняття якої не висловлено будь-яких заперечень зі сторони відповідача, що буде сприяти виконанню завдань підготовчого провадження та дотримання судом розумності строків розгляду справи.

Таким чином, суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний суд у постанові №910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву позивача як заяву про зміну предмету позову оскільки відбулася фактична заміна позовних вимог та вважає за необхідне прийняти таку заяву.

Вирішуючи питання щодо відкладення судового засідання на підставі клопотання представника позивача, суд приходить до висновку про необхідність його задоволення та у зв`язку із прийняттям зміни предмету позову, одночасно надати сторонам можливість надати суду заяви по суті справи та додаткові докази в обґрунтування власних вимог та заперечень.

Керуючись ст.49, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Прийняти заяву представника позивача-адвоката Найдьонової Н.В. про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Фермерського господарства «ЛЕСЯ» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних позовних вимог на предмет спору: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Володимирівська сільська рада Баштанського району Миколаївської області про витребування майна із чужого незаконного володіння.

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Відкласти підготовче судове засідання на 09 год. 00 хв. 02.10.2024 року.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, який має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити третім особам положення ст. 181 ЦПК України, що вони вправі подати пояснення щодо зміни предмету позову або відзиву на підтримку або заперечення проти зміни предмету позову протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали, що дасть можливість отримати відповіді на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті. Роз`яснити положення ст. 278 ЦПК України, що треті особи мають право подати пояснення щодо позову до початку розгляду справи по суті, а щодо відзиву протягом десяти днів із дня його отримання.

В наступне судове засідання викликати учасників справи.

Ухвалу невідкладно надіслати учасникам справи для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя