УХВАЛА

22 січня 2024 року

м. Київ

справа № 757/10634/15-ц

провадження № 61-18191ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08 червня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 листопада 2023 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність державного виконавця та начальника Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Лісовенка В. А. та Ярушевської І. І. , і зобов`язання вчинити дії у межах виконавчого провадження № 52260275,

ВСТАНОВИВ:

21 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08 червня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 листопада 2023 року в указаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 08 січня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження судового рішення, касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 536,80 грн.

На виконання вимог указаної ухвали ОСОБА_1 подала заяву, у якій просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Клопотання обґрунтовано тим, що заявниця є пенсіонеркою та має скрутне матеріальне становище. На підтвердження наведених обставин надано довідки Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області: 1) про доходи ОСОБА_1 за період з 01 січня 2022 року до 31 грудня 2022 року та за період з 01 січня 2023 року до 31 грудня 2023 року; 2) про те, що ОСОБА_1 знаходиться на обліку у відділі обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області і отримує субсидії на житлово-комунальні послуги.

Вивчивши матеріали, надані на усунення недоліків касаційної скарги, Верховний Суд прийшов наступного висновку.

Відповідно частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.

Відповідно довідки Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про доходи від 11 січня 2024 року дохід ОСОБА_1 за період з 01 січня 2023 року до 31 грудня 2023 року склав 48 204,84 грн, отже 5 відсотків від зазначеного розміру доходу складатиме 2 410,24 грн, що не перевищує розміру судового збору, який підлягає сплаті заявницею за подання касаційної скарги (536,80 грн).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Відповідно до положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (далі - Конвенція) забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, § 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів (заяв, скарг).

Отже, враховуючи розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги, Верховний Суд, виходячи з необхідності забезпечення відповідального та добросовісного виконання учасниками справи своїх процесуальних обов`язків та реалізації наданих процесуальним законом повноважень, визнає обов`язок заявниці сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у цій справі у розмірі 536,80 грн, тому відмовляє у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд вважає за необхідне продовжити заявниці строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 183, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко