18.09.2024
Справа № 696/908/24
Провадження № 2/696/260/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Шкреби В.В.,

при секретарі Степановій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце реєстрації : АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу, -

встановив:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалами суду від 31 липня та 21 серпня 2024 року, для з`ясування обставин даної справи, зокрема визначеності підсудності , із Державної міграційної служби України було витребувано інформацію яка стосується ОСОБА_2 , а саме чи отримував ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (на час реєстрації шлюбу громадянин Держави Ізраїль), посвідку на проживання в Україні або громадянство України, та за якою адресою в Україні було, чи є зареєстроване його місце проживання (перебувуання). У встановлені судом строки, ухвали суду залишаються невиконаними. Про причини невиконання ухвал суду не повідомлено.

Ненадання суду даної інформації, призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача визначена ст.27 ЦПК України, де частиною першою передбачено, що Позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Підсудність справ за вибором позивача визначена ст.28 ЦПК України, де частиною другою передбачено, що Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

У рішенні від 08.10.2020 року у справі «Осіпов проти України» (заява № 795/09) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції гарантує не право бути особисто присутнім у судовому засіданні під час розгляду цивільної справи, а більш загальне право ефективно представляти свою справу в суді та на рівність у користуванні правами з протилежною стороною, передбаченими принципом рівності сторін. Пункт 1 статті 6 Конвенції надає Державам можливість на власний розсуд обирати засоби гарантування цих прав сторонам провадження (див. рішення у справі «Варданян та Нанушян проти Вірменії» (Vardanyan and Nanushyan v. Armenia), заява № 8001/07, пункт 86, від 27 жовтня 2016 року, та наведені у ньому посилання). Отже, питання особистої присутності, форми здійснення судового розгляду, усної чи письмової, а також представництва у суді є взаємопов`язаними та мають аналізуватися у більш ширшому контексті «справедливого судового розгляду», гарантованого статтею 6 Конвенції. Суд повинен встановити, чи було надано заявнику, стороні цивільного провадження, розумну можливість ознайомитися з наданими іншою стороною зауваженнями або доказами та прокоментувати їх, а також представити свою справу в умовах, що не ставлять його в явно гірше становище vis-а-vis його опонента (там само). З точки зору Конвенції заявник не має доводити, що його відсутність у судовому засіданні справді підірвала справедливість провадження або вплинула на його результат, оскільки така вимога позбавила б змісту гарантії статті 6 Конвенції (див. рішення у справі «Ганкін та інші проти Росії» (Gankin and Others v. Russia), заява № 2430/06 та 3 інші заяви, пункт 25, від 31 травня 2016 року).

Оскільки при зверненні до суду з даним позовом позивач вказані відомості з підтверджуючими документами не надав, у суду виникли сумніви у добросовісному здійсненні ним своїх процесуальних прав та виконання обов`язків, а тому в силу ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд з метою визначення підсудності даної справи, вважаю за необхідне повторно витребувати дану інформацію.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 76-84, 148, 223, 240, 258-261 ЦПК України, суд

постановив :

Повторно витребувати :

із Державної міграційної служби України (01001, м.Київ, вул.Володимирська, 9) інформацію про відповідача по справі, а саме чи отримував ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (на час реєстрації шлюбу громадянин Держави Ізраїль), посвідку на проживання в Україні або громадянство України, та за якою адресою в Україні було, чи є зареєстроване його місце проживання (перебувуання)час. Витребувану інформацію направити (надіслати) на адресу Кам`янського районного суду Черкаської області в строк до 20 жовтня 2024 року.

У зв`язку з витребуванням вказаної інформації в слухання справи відкласти.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 84 ЦПК).

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 8 ст. 84 ЦПК).

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі Судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою km.ck.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : В.В.Шкреба