ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/383/24
Провадження по справі 2/281/238/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючого-судді Свинченко Г.Д.,

за участі:

секретаря судових засідань Островської І.В.,

розглянувши в селищі Лугини у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом адвоката Васянович Марії Іванівни в інтересах ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Васянович М.І. звернулася до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який в подальшому уточнила, в частині суб`єктного складу даного позову.

В обгрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно. За життя ОСОБА_2 в 1994 році склала заповіт, яким своє майно заповіла ОСОБА_1 . Про наявність даного заповіту позивачу повідомила його мати лише у лютому 2024 року.

З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, ОСОБА_1 звернувся лише 10.05.2024 до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Івчука С.С., але листом від 10.05.2024 року № 428/01-16 отримав відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що ним пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Представник позивача надала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримують та просять їх задовільнити.

Відповідач - виконавчий комітет Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області в судове засідання явку свого представника не забезпечив, однак надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи без участі їх представника та повідомив, що проти позову не заперечують.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами, відповідно до вимог ст. ст. 191 ч. 2, 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Червона Волока, Коростенського (Лугинського) району, Житомирської області померла бабуся позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у віці 72 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Червоноволоцької сільської ради Лугинського району Житомирської області від 22 жовтня 2010 року.

Спадкодавець ОСОБА_2 до своєї смерті проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою за № 273 від 09 травня 2024 року.

За життя спадкодавець ОСОБА_2 в 1994 році склала заповіт на ім`я позивача - ОСОБА_1 , за яким все майно, яке належало спадкодавцю та буде належати на час смерті заповіла останньому.

Після смерті ОСОБА_2 залишився житловий будинок з погосподарськими будівлями та надвірними спорудами та земельні ділянки кадастровий номер :07:000:0308 розміром 0,8769 га, кадастровий номер :07:000:0394 розміром 0,0741 га, що розташовані на території Червоноволоцької сільської ради Коростенського (Лугинського) району Житомирської області.

10.05.2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Івчука С.С., але листом від 10.05.2024 року № 428/01-16 отримав відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1217,1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті1222,1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 20.07.1994 року, зареєстрований в реєстрі № 11, посвідчений секретарем сільської ради Лугинського району Житомирської області ОСОБА_3 .

Відповідно до статей1233,1234,1235,1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу.

Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла ОСОБА_1 - позивачу по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, в зв`язку з тим, що позивачу стало відомо про наявність заповіту в лютому 2024 року, він у встановлений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини.

Крім того, позивач після смерті бабусі разом з нею не проживав, спадкоємцем за законом є також син спадкодавця - ОСОБА_4 , який спадщину не прийняв і на неї не претендує, тобто всі ці обставин не дали своєчасно подати документи.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 и не заводилась.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги адвоката Васянович Марії Іванівни в інтересах ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Г.Д. Свинченко