Справа № 369/7224/23
Провадження №2-п/369/75/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я. перевіривши заяву ОСОБА_1 - адвоката Козира С. В про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Козира С. В про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу, яка не відповідає вимогам ст. 285 ЦПК України.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.03.2024 року заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Козира С. В про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу - залишено без руху.

20.05.2024 представником заявника ОСОБА_1 - адвокатом Козирем С. В подано заяву про усунення недоліків, відповідно до якої останній просив розглянути клопотання про відстрочення/ або розстрочення сплати судового збору та задовольнити його.

Дослідивши заяву та долучені до неї докази, приходжу до висновку, що така не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 2 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Зауважую, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Для відстрочення сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для відстрочення сплати судового збору.

Положеннями пункту 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Представник заявника на обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору додав виписку з державного реєстру фізичних осіб-платників податку, витяг з державного реєстру обтяжень рухомого майна, витяг інформації з єдиного реєстру боржників, копію постанови про арешт майна боржника, копію ухвали Господарського суду Київської області.

Попри це, на переконання суду, наведені заявником доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору або його відстрочення, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Інших доказів на підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору заявником не надано, зокрема, матеріали справи не містять інформації про розмір річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік (довідки про доходи за 2023, з якої б вбачалось, що річний дохід перевищує 5 відсотків розміру) та інформації щодо відсутності у власності нерухомого майна.

Належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища до матеріалів справи не надано. Таким чином, наведені у заяві доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

До аналогічних висновків прийшов Верховний Суд у постанові від 12.03.2024 в справі 757/38308/19-ц.

Норма, що передбачає повноваження суду відстрочити сплату судового збору не є імперативною, це є правом, а не обов`язком суду. Водночас, сплата судового збору є обов`язком позивача, а тому зловживання правом на звільнення від його сплати є неприпустимим.

З огляду на викладене, суддя вважає, що у задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_3 про відстрочення від сплати судового збору, слід відмовити.

Відтак, заява про перегляд заочного рішення підлягає повторному залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ЦПК України.

Відповідно до ст. 285 ЦПК України: Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів. Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, заява про перегляд заочного рішення подана з порушенням вимог ст. 285 ЦПК України, а саме:- заявником не сплачено судовий збір про перегляд заочного рішення.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Таким чином, відповідачу при зверненні до суду із заявою про перегляд заочного рішення необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 вказаного Кодексу.

Керуючись ст. ст. 13, 177, 184, 185, 294 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у клопотанні представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Козира С. В про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу про відстрочення сплати судового збору.

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Козира С. В про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу повторно залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Андрій ВОЛЧКО