Справа № 214/6460/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Зайки Павла Костянтиновича до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Зайка П.К., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою шляхом направлення через модуль ЄСІТС підсистеми «Електронний суд» 23.07.2024 (зареєстрована 24.07.2024), в якій просить суд: стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 36 251 грн. 07 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири, та 8 000 грн. моральної шкоди; стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 211 грн. 20 коп. судового збору, 6 000 грн. 00 коп. витрат, пов`язаних з проведенням оцінки збитків, та 10 000 грн. 00 коп. витрат на правничу допомогу.

На виконання вимог ч.1 ст.177 ЦПК України до позовної заяви долучено докази її надсилання відповідачеві та третій особі листом з описом вкладення.

За результатами автоматизованого розподілу матеріали позовної заяви передано у провадження судді Євтушенку О.І. 24.07.2024 (отримано 25.07.2024).

У відповідності до ч.6 ст.187 ЦПК України 12.09.2024 на запит суду надійшла відповідь з адресно-довідкового органу про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 з 27.01.1986 та дотепер.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до чинного законодавства України (ст.175 ЦПК України), позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування. Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175,177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

У п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви, серед яких позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до положень абз.1 ч.6 ст.14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Так, адвокатом Зайкою П.К., який діє в інтересах ОСОБА_1 , у позовній заяві не зазначено відомості про наявність електронного кабінету у нього та інших учасників справи, що позбавляє суд перевірити дотримання адвокатом вимог ЦПК України в цій частині.

Крім того, судом виявлено наступні недоліки:

-до позовної заяви не долучено жодних доказів, відомостей про реєстрацію місця проживання позивача (копії паспорта, інн, витягу з реєстру територіальної громади), що є істотним та свідчить про надання позивачем неповних даних, за відсутності яких суд позбавлений можливості ідентифікувати особу позивача;

-за загальним правилом, відповідачем є особа, яка порушила права та законні інтереси позивача. Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач на власний розсуд визначає таку особу, яка і стає відповідачем, про що зазначається в позовній заяві. Так, представник позивача заявляє вимоги про відшкодування збитків на користь ОСОБА_1 , завданих внаслідок затоплення квартири АДРЕСА_2 , шляхом їх стягнення з відповідача ОСОБА_2 , який має зареєстроване місце проживання у кв. АДРЕСА_3 , однак у розрізі з предметом спору належним чином не викладає обставини, якими обґрунтовує пред`явлені вимоги, а саме: яким саме чином допущено порушення прав позивача з боку безпосередньо ОСОБА_2 , не вказано, хто є власником житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , що має істотне значення для розгляду справи, у тому числі визначення кола учасників справи;

-у порушення п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме доказів, що підтверджують належність на праві власності ОСОБА_2 житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , або доказів, що підтверджують, що ОСОБА_2 на момент виникнення спірних правовідносин був користувачем вказаної квартири, тобто особою, дії/бездіяльність якої мали наслідком заподіяння збитків позивачеві (інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно). При цьому, судом встановлено, що позивачем не вжито заходів, спрямованих на самостійне отримання доказів, що підтверджують вказані обставини. Між іншим, суд звертає увагу позивача та його представника, що в силу ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

Окремо суд звертає увагу позивача та його представника, що відповідно до ч.1 ст.32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків, передбачених цим Законом. Подати заяву на отримання послуги з видачі такого витягу (в електронній чи паперовій формі) заявник може особисто або через представника (у районній, районній у містах Києві та Севастополі державній адміністрації, виконавчому комітеті сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад, міських, районних у містах радах та їх виконавчих органах, державних реєстраторів прав на нерухоме майно, приватних нотаріусів чи у державних нотаріальних конторах) чи заповнивши заяву на отримання послуги онлайн на сайті: https://online.minjust.gov.ua/login зі сплатою адміністративного збору.

-позивач звертається з позовною вимогою про відшкодування моральної шкоди у розмірі 8 000 грн., однак не посилається на будь-які докази наявності та розміру такої шкоди, наводячи лише загальні формулювання;

-пред`явлені вимоги у прохальній частині позову викладено не повно з урахуванням предмету спору та характеру спірних правовідносин.

Відповідно до ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до заяви додаються клопотання та заяви про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, допит свідків.

Так, наряду із заявленими позовними вимогами у прохальній частині позовної заяви містяться вимоги про виклик свідків (п.2), витребування доказів (п.3), що процесуально є неприпустимим, оскільки нормами цивільного процесуального законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається. Викладення інших клопотань та заяв, подання яких передбачено ЦПК України окремим процесуальним документом, у прохальній частині не передбачено. У зв`язку з цим суд рекомендує позивачеві та його представникові уточнити прохальну частину позову та привести її у відповідність до вимог діючого ЦПК України, у тому числі шляхом подання відповідного клопотання про витребування доказів (у порядку ст.84 ЦПК України) з долученням доказів в обґрунтування неможливості самостійного надання та отримання заявлених доказів, а також окремо заяви про виклик свідків (ст.191 ЦПК України).

Окремо суд звертає увагу позивача та його представника на доцільності уточнення кола учасників справи з огляду на характер спору та предмет спірних правовідносин, який також стосується прав та інтересів іншого співвласника житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 ОСОБА_3 .

Вказані вище недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду. Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, відсутність доказів які підтверджують заявлені обставини) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві/його представникові строк для усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач/ його представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст.4, 19, 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Зайки Павла Костянтиновича до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири залишити без руху та надати позивачеві/його представникові строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві та його представникові за адресою, вказаною у позові для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко