Справа № 712/6839/22
Провадження № 712/286/24
РІШЕННЯ
25 липня 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді Токової С.Є.
при секретарі Білик О.Ю.
з участю представника позивачів ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_3
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , ОСОБА_7 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача .
21.12.2022 року позивачі звернулися до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Просили суд визначити їм додатковий строк терміном в 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов мотивований тим, що після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 відкрилась спадщина, яка складається із квартири, яка розташована в АДРЕСА_1 та яка є приватизованою. Позивачі є спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_8 .
В силу життєвих обставин вони виїхали на постійне місце проживання до США, та на даний час є громадянами цієї держави. ОСОБА_9 , є дружиною померлого, а ОСОБА_10 та ОСОБА_11 - його синами. За життя ОСОБА_8 теж намагався виїхати до США на проживання, проте з невідомих їм причин виїхати не зміг. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 помер.
ОСОБА_9 та її старший син є інвалідами, за станом здоров"я їм протипоказані тривалі перельоти в літаках, а тому вони не мають можливості фізично оформити та подати документи для прийняття спадщини. А тому оформленням документів займався менший син ОСОБА_11 у відповідних органах США .
Перешкодою для такого оформлення став той факт, що до початку збройної агресії Росії проти України, Уряд США прийняв рішення про залишення посольством США території України та рекомендували громадянам США утриматися від поїздок до України.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 " Про введення воєнного стану в Україні" було введено військовий стан, який неодноразово продовжувався і діє наразі.
Постановою Кабінету Міністрів України № 164 від 28 лютого 2022 року "Деякі питання нотаріату в умовх воєнного стану" з відповідними змінами було встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку щодо прийняття спадщини та відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Тобто, враховуючи вимоги пункту 3 Постанови, перебіг строку для прийняття спадщини на час воєнного стану зупинився і свідоцтво про право на спадщину могло бути видано лише після закінчення такого строку.
Брат покійного ОСОБА_2 , діючи в інтересах позивачів, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого. Про це він повідомив позивачів та сказав, які документи вони повинні оформити за місцем свого перебування та обов"язково поставини на них апостиль.
На час звернення до суду документи оформлені, здійснено їх переклад українською мовою та завірено нотаріально.
Оскільки позивачі звернулись із заявами про прийняття спадщини після шестимісячного строку, визначеного законом, то нотаріус відмовила їм у включенні до числа спадкоємців. Крім того, вона помилково вказала, що відповідно до вимог ст.1258 ЦК України ОСОБА_2 є спадкоємцем другої черги та він не може вирішувати питання щодо продовження чи дачі згоди на прийняття спадщини, оскільки у ст. 1272 ЦК України таких застережень немає. ОСОБА_2 не заперечує проти включення до числа спадкоємців дружину померлого та його синів.
Таким чином, вважають, що строк позовної давності ними пропущено з поважних причин, оскільки у зв"язку із агресією російської федерації та введенням в Україні воєнного стану, громадянам США, якими вони є, урядом рекомендовано не відвідувати Україну, посольство США виїхало з Києва , у зв"язку з чим, вони не мали реальної можли вості оформити документи для подання їх нотаріусу з метою прийняття спадщини після смерті чоловіка та батька.
Ухвалою від 21 лютого 2023 року позовна заява залишена без руху, з наданням десятиденного строку для усунення її недоліків.
Ухвалою від 13 березня 2023 року позовна заява була повернута позивачам.
Постановою Черкаського апеляційного суду від 06 червня 2023 року задоволено апеляційну скаргу представника позивачів , ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 13.03.2023 року скасовано. Справа направлена для продовження її розгляду.
Ухвалою від 07 червня 2023 року відкрито провадження у зазначеній цивільній справі, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.
Ухвалою від 29 листопада 2023 року задоволено заяву представника позивачів та залучено до участі в розгляді справи в якості співвідповідача ОСОБА_7 та витребувано від приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Лук"янової Т.І. копію спадкової справи після смерті ОСОБА_8 .
Ухвалою від 13.06.2024 року закрито підготовче судове засідання справа призначена до судового розгляду.
У відзиві на позов представник відповідача ОСОБА_7 зазначала, що ОСОБА_7 не вступала в будь-які правовідносини з позивачами, які б стосувались предмету спору, та відповідно, не вчиняла будь-яких- перешкод чи дій, пов"язаних із своєчасним прийняттям позивачами спадщини.
Подання ОСОБА_7 в інтересах малолітнього ОСОБА_12 приватному нотаріусу Черкаського міського нотаріального округу заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_8 не може вважатись порушенням прав позивачів у справі про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, оскільки не пов"язане із реалізацією іншими спадкоємцями їхніх прав на прийняття спадщини.
При цьому, факт проживання позивачів за межами України сам по собі не свідчить про наявність об"єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебування позивачів поза межами України не позбавляло їх можливості подати заяву поштою. Крім того, вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, предбачених чинним законодавством - на дипломатичні представництва України. На консульські установи України, серед іншого також покладени й обов"язок видавати свідоцтва про право на спадщину. Доказів неможливості з"явитися до консульської установи або дипломатичного представництва України за кордоном, позивачі не надали.
Посилається на практику Верховного Суду відповідно до якої саме по собі перебування спадкоємця за кордоном не може вважатись поважною причиною пропуску строку ( Постанова ВС від 17.04.2019 року у справі № 169/9998/17 та від 06.06.2018 р. по справі № 592/9058/17-ц.
Також на думку представника відповідача ОСОБА_7 не можуть вважатись поважнимим причини пропуску строку на прийняття спадщини у зв"язку із війською агресією росії на території України, оскільки позивачі проживають за кордоном , а їх явка для подання заяви про прийняття спадщини особисто не є обов"язковою. Такі заяви могли бути направлені поштою або подані через представника.
Так, приватному нотаріусу Лук"яновій Т.І. були надіслані заяви ОСОБА_6 від 27.09.2022 року, заяву про відмову від спадщини на користь іншої особи ОСОБА_5 , датовану 26.09.2022 року та заяву від ОСОБА_13 про відмову від спадщини на користь сина ОСОБА_14 , датовану 26.09.2022 р. Також ОСОБА_15 та ОСОБА_16 повторно були направлені приватному нотаріусу заяви про прийняття спадщини від 03.01.2023 року. Обставини, які вкзують позивачі як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини існували як в межах строку на прийняття спадщини, так і на даний час. Звертала увагу суду, на чинність п. 3 "Постанови Кабінету Міністрів України" № 164 від 28.02.2022 року .
Відповідач ОСОБА_2 відзив на позовну заяву до суду не подавав.
В судовому засіданні представник позивачів ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав повністю. Додатково пояснив суду, що після смерті ОСОБА_8 його син ОСОБА_17 приїздив в Україну із США та звертався до приватного нотаріуса Лук"янової Т.І. з наміром оформити свої спадкові права. Однак, нотаріус відмовила йому в усній формі у прийнятті заяви , мотивуючи це тим, що не знаходить у реєстрі актів цивільного стану його свідоцтва про народження з метою підтвердження родинних зв"язків із померлим, та порекомендувала отримати свідоцтво повторно. Оскільки він був обмежений у часі, повернувся до США та почав займатись збором документів, маючи намір повернутись в Україну оформити спадкові права. Проте, на перешкоді стала збройна агресія росії проти України, через що він не зміг приїхати в Україну і оформити документи, в тому числі, і апостилювати їх у посольстві США в Україні, яке ще до збройної агресії вибуло з України. При цьому, брат померлого - відповідач ОСОБА_2 як представник позивачів та спадкоємець другої черги звернувся до приватного нотаріуса Лук"янової Т.А. із апостильованими документами позивачів , проте нотаріус їх проігнорувала та не визнала спадкоємцями. Натомість, в останній день строку для прийняття спадщини, зареєструвала заяву ОСОБА_7 , діючої в інтересах неповнолітнього ОСОБА_12 без будь-яких документів, які б підтверджували родинні зв"язки.
Представник відповідача ОСОБА_7 проти позову заперечувала, з підстав викладених у відзиві.
Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав, не заперечував проти продовження позивачам строку для прийняття спадщини.
Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Мотивувальна частина .
Встановлені обставини справи.
Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 (а.с.7).
Після смерті ОСОБА_8 відкрилася спадщина, яка складається із квартири за адресою АДРЕСА_1 .
На день смерті ОСОБА_2 перебував у шлюбіз ОСОБА_9 . Заповіт від імені спадкодавця не складався.
Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_8 є його дружина ОСОБА_9 та сини ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , що підтверджується повним витягом із державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ( а.с.184) та повними витягами з державного реєстру актів цивільногог стану громадян щодо актового запису про народження ( а.с. 186-189).
Згідно матеріалів спадкової справи, витребуваної судом, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , 13.10.2021 року до Приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Лук"янової Т.І. звернувся ОСОБА_2 ( брат померлого). За його заявою було заведено спадкову справу № 26/2021.
Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) інформація у спадковому реєстрі на ім`я ОСОБА_2 відсутня( а.с.146).
Приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Лук"янова Т.І. 08.06.2022 року за № 79/02-14 повідомила ОСОБА_2 , що станом на 08 червня 2022 року спадкоємцем померлого ОСОБА_8 є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Водночас нотаріус також повідомила ОСОБА_2 , що згідно з п.3 Постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 зі змінами на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмову у її прийнятті зупиняється. Свідоцтво право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
В той же час, 02.08.2022 року Приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Лук"яновою Т.І., зареєстровано заяву ОСОБА_7 від імені малолітнього сина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , в якій остання повідомляє, що у шлюбі з померлим вона не перебувала, а запис про батька малолітнього здійснено відповідно до ч.1 ст. 135 СК України.
Після реєстраціїї заяви ОСОБА_7 приватним нотаріусом здійсено запит до Соснівського районного суду м. Черкаси про наявність цивільної справи ОСОБА_7 про встановлення батьківства .
В матеріалах спадкової справи також міститься апостильована заява ОСОБА_11 про прийняття спадщини від 27.09.2022 року( а.с.168) та апостильовані заяви ОСОБА_10 ( а.с.174) та ОСОБА_9 ( а.с.180) про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 на користь ОСОБА_18 .
Як свідчить відмітка на заяві, остання надійшла 12.12.2022 року, номер реєстрації у спадковому реєстрі 68468717( а.с.165).
30.12.2022 року Приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Каганову Г.О. направлена відповідь про те, що у нотаріуса відсутні правові підстави для врахування вищевказаних заяв при видачі свідоцтва про право на спадщину. ( а.с.195)
Як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивачі посилаються на те, що 24 лютого 2022 року в Україні ввели військовий стан, а до його введення громадянам США, якими вони є наразі було рекомендовано не їхати в Україну, також із України виїхало посольство США.
Позивач ОСОБА_11 після смерті батька та до початку повномаштабного вторгнення приїздив в Україну та з усним зверненням звернувся до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Лук"янової Т.І. з приводу подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8 , однак така заява ним не була подана, а нотаріусом також в усній формі роз"яснено які необхідні документи для подання відповідної заяви.
Станом момент звернення до суду, позивачі вважаються такими, що не прийняли спадщину, оскільки на час смерті спадкодавця не проживали разом з ним.
Окремо, позивачам нотаріусом роз`яснювалось , що вони можуть звернутися за наявності у них поважних причини до суду, який може визначити додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, відповідне роз"яснення міститься у відповіді нотаріуса на заяву ОСОБА_2 ( а.с. 195) .
Застосування норм права, що регулюють спірні правовідносини
Відповідно до частини 1 статті 76ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до частини 1 статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Нормами статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Статтею 1217 ЦК Українипередбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті1220,1222 ЦК України).
Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1статті 1221 ЦК України).
Згідно з частиною 1, 2 статті1269, частиною першою статті1270ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (1270ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини 3статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1статті 106 Конституції України,Закону України "Про правовий режим воєнного стану",Указом ПрезидентаУкраїни від 24.02.2022 № 64/2022введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.
Відповідно достатті 64 Конституції України, статей12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат»,Указу ПрезидентаУкраїни від 24лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні`Кабінетом Міністрів України 28 лютого 2022 року була прийнята постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставіпостанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно доКонституції Українита цьогоКодексу(далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін доЦивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексуУкраїни(частина 2 статті 4 ЦК України).
Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, встатті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положеннямЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установленихКонституцією Українита законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.
Як встановлено в судовому засіданні, позивачі є громадянами США, тобто мешкають не в Україні. Після смерті батька та чоловіка ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не мали можливості подати заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк, внаслідок того , що 24 лютого 2022 року в Україні ввели військовий стан, почались бойові дії. Посольство США в Україні не працювало, повністю зупинено авіаперельоти. Не працювали відділення поштового зв`язку, інші державні органи, зокрема й органи нотаріату.
Вказані причини , а також суперечливість положеннь закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємиці мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачами заяв про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, які слід вважати непереборними, що перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
При цьому, суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі(SERKOV v. UKRAINE)«Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступнє для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства зважливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASEOFNOVIKv.UKRAINE)«Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhanv.Turkey)«Ілханпроти Туреччини» від 27 червня 2000 рокупри вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає, що позивачами наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для них щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їм додаткового строку для прийняття спадщини після смерті дружини та батька, та вважає за необхідне надати додатковий строку в три місяці, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України, у зв"язку з чим, розподіл судових витрат не проводиться.
На підставі викладеного, керуючись ст.1217,1221,1270,1272 ЦК України, ст.ст. ст. ст. 12,13,81,263-265 ЦПК України, суд,-
В И Р І Ш И В :
Визначити ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий :