КОМПАНІЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 391/497/21
Провадження № 2/391/9/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2024 р.селище Компаніївка

Компаніївський районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Ревякіної О.В., за участю секретаря Качинської О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просила - виділити їй в натурі 1/2 частину земельної ділянки площею 3,9433 га, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:1229, що призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, згідно висновку судової експертизи;

- виділити їй в натурі 1/2 частину земельної ділянки площею 4,1498 га, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:2229, що призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, згідно висновку судової експертизи;

- призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу та стягнути з відповідача судові витрати по справі.

Представник позивача - адвокат Репело О.В. надав суду заяву про зміну предмету позову, а саме просив: поновити процесуальний строк на подачу заяви про зміну предмета позову; долучити до матеріалів справи заяву про зміну предмета позову; припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 3,9433; поділити в натурі земельні ділянки площею 3,9433 га та площею 4,1498 га, виділивши в самостійні об`єкти нерухомого майна у приватну власність по 1/2 частині земельної ділянки згідно висновку експерта; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по справі, які складаються із судового збору в розмірі 1 816,00 грн., витрат на проведення судових експертиз в розмірі 13477,02 грн., витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 10000 грн.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Представник позивача просить поновити процесуальний строк на подачу заяви про зміну предмета позову посилаючись на проведення у справі судових експертиз, якими визначено варіанти поділу спірних земельних ділянок, в зв`язку з чим і виникла необхідність уточнення позовних вимог. До отримання висновку експерта позивач не могла подати таку заяву з об`єктивних причин та остаточно сформулювати зміст позовних вимог, що свідчить про поважність причин пропуску строку.

Враховуючи викладене, дотримуючись засад верховенства права, змагальності, пропорційності учасників судового розгляду для ефективного захисту прав позивача та відповідача, суд визнає причини пропущення процесуального строку на подання стороною позивача заяви про зміну предмета позову поважними та вважає, що даний строк підлягає поновленню, оскільки позивач не міг до проведення у справі відповідних експертиз визначити варіанти поділу спірних земельних ділянок, і тому, не мав можливості уточнити свої позовні вимоги, а необхідність подання заяви про зміну предмета позову виникла у сторони позивача вже після отримання висновку експерта.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду.

Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 (провадження № 61-2192св20).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами загального позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається до закінчення підготовчого засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що сторона позивача змінила предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 127, 277 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача адвоката Репело Олександра Вікторовича про поновлення процесуального строку задовольнити.

Поновити стороні позивача процесуальний строк для подання заяви про зміну предмета позову.

Прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову, в якій позивач просить:

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 3,9433 га, кадастровий номер :02:000:1229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області.

Поділити в натурі земельну ділянку площею 3,9433 га, кадастровий номер :02:000:1229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, за першим варіантом поділу у відповідності до Додатку 1 до висновку експерта судової земельно-технічної експертизи № 2949/5652/22-27 від 09.12.2022 року, виконаного судовим експертом Таран А.С. Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, відповідно до належних ОСОБА_1 та ОСОБА_2 часток земельної ділянки (по 1/2 частині кожній).

Виділити в самостійний об`єкт нерухомого майна у приватну власність ОСОБА_1 1/2 частину земельної ділянки площею 3,9433 га, кадастровий номер :02:000:1229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, що дорівнює площі 1,97165 га (19716,5 кв.м.), яка обмежена поворотними точками « 1-5-6-4-1 » та описується наступним чином: від точки « 1 » до точки «5» довжиною 29,50 м, від точки «5» до точки «6» довжиною 666,81 м, від точки «6» до точки «4» довжиною 29,60 м, від точки «4» до точки «1» довжиною 667,25 м, що відповідає першому варіанту поділу для першого співвласника згідно висновку експерта судової земельно-технічної експертизи № 2949/5652/22-27 від 09.12.2022 року (в графічному Додатку 1 заштриховано синім кольором).

Виділити в самостійний об`єкт нерухомого майна у приватну власність ОСОБА_2 1/2 частину земельної ділянки площею 3,9433 га, кадастровий номер :02:000:1229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, що дорівнює площі 1,97165 га (19716,5 кв.м.), яка обмежена поворотними точками «5-2-3-6-5» та описується наступним чином: від точки «5» до точки «2» довжиною 29,65 м, від точки «2» до точки «3» довжиною 666,37 м, від точки «3» до точки «6» довжиною 29,59 м, від точки «6» до точки «5» довжиною 666,81м., що відповідає першому варіанту поділу для другого співвласника згідно висновку експерта судової земельно-технічної експертизи № 2949/5652/22-27 від 09.12.2022 року (в графічному Додатку 1 заштриховано зеленим кольором).

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 4,1498 га, кадастровий номер :02:000:2229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області.

Поділити в натурі земельну ділянку площею 4,1498 га, кадастровий номер :02:000:2229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, за першим варіантом поділу у відповідності до Додатку 1 до висновку експерта додаткової судової земельно-технічної експертизи № 2923/22-27 від 18.10.2022 року, виконаного судовим експертом Таран А.С. Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, відповідно до належних ОСОБА_1 та ОСОБА_2 часток земельної ділянки (по 1/2 частині кожній).

Виділити в самостійний об`єкт нерухомого майна у приватну власність ОСОБА_1 1/2 частину земельної ділянки площею 4,1498 га, кадастровий номер :02:000:2229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, що дорівнює площі 2,0749 га, яка обмежена поворотними точками «1-2-7-6-1» та описується наступним чином: від точки «1» до точки «2» довжиною 616,42 м, від точки «2» до точки «7» довжиною 35,54 м, від точки «7» до точки «6» довжиною 614,86 м, від точки «6» до точки « 1 » довжиною 32,82 м, що відповідає першому варіанту поділу для першого співвласника згідно висновку експерта додаткової судової земельно-технічної експертизи № 2923/22-27 від 18.10.2022 року (в графічному Додатку 1 заштриховано синім кольором).

Виділити в самостійний об`єкт нерухомого майна у приватну власність ОСОБА_2 1/2 частину земельної ділянки площею 4,1498 га, кадастровий номер :02:000:2229, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гарманівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, що дорівнює площі 2,0749 га, яка обмежена поворотними точками «6-7-3-4-5-6» та описується наступним чином: від точки «6» до точки «7» довжиною 614,86 м, від точки «7» до точки «3» довжиною 33,99 м, від точки «3» до точки «4» довжиною 427,70 м, від точки «4» до точки «5» довжиною 185,59 м, від точки «5» до точки «6» довжиною 30,27 м, що відповідає першому варіанту поділу для другого співвласника згідно висновку експерта додаткової судової земельно-технічної експертизи № 2923/22-27 від 18.10.2022 року (в графічному Додатку 1 заштриховано зеленим кольором).

Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по справі, які складаються із судового збору в розмірі 1816,00 грн., витрат на проведення судових експертиз в розмірі 13 477,02 грн., витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10000,00 грн.

В подальшому розглядати справу з урахуванням змін до позову, поданих представником позивача до суду 15.01.2024 року.

Копію ухвали суду направити сторонам у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Компаніївського районного суду

Кіровоградської області О.В. Ревякіна