Єдиний унікальний номер 305/2953/23
Провадження по справі 2-з/305/1/24
УХВАЛА

23.01.2024 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді Дочинця С.І., при секретарі Пучиній Я.І., розглянувши заяву адвоката Моняка Романа Васильовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Моняка Романа Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Рахівського районного суду Закарпатської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом адвоката Моняка Романа Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна.

Адвокат Моняк Р.В. подав заяву про забезпечення позову, в якій просить до вирішення справи по суті вжити заходи забезпечення позову.

В обґрунтування необхідності застосування такого заходу, як забезпечення позову посилається на те, що предметом спору по даній справі є поділ спільного сумісного майна позивача і відповідача. Після розірвання шлюбу позивач намагався врегулювати з Відповідачем питання щодо поділу спільного сумісного майна, набуто підчас шлюбу та порядку його спільного користування. Однак, з кінця 2022 року відповідач почав чинити опір у користуванні спільним майном, як позивачці так і їх спільній дочці. В даний час колишній чоловік ставить нездоланні перешкоди для користування спільним будинком, забороняє відвідувати його та обмежує доступ до інших речей, які належать позивачці та її доньці, що знаходяться там. Також, останнім часом відповідач почав повідомляти, що дана майно є його власністю та він може самостійно розпоряджатися цим майном. У зв`язку із заявами та діями відповідача щодо спірного майна, вважаємо, що оскільки житловий будинок та земельна ділянка, що є спільною сумісною власністю позивача та відповідача, без згоди позивача може бути відчужено відповідачем на користь будь якій іншій особі, то існує досить висока ймовірність того факту, що відповідач може в будь-який момент здійснити відчуження спірного житлового будинку та земельної ділянки на користь інших осіб, що може значно утруднити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду.

У зв`язку з наведеним просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, що належить ОСОБА_2 , а саме: житловий будинок загальною площею 297,4 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0438 га, яка розташована за адресою: яка розташована за тією ж самою адресою (кадастровий номер 213681000:02:0001:00175); до набрання чинності рішенням у справі заборонити будь-яким особам у будь - який спосіб вчиняти будь-які дії щодо вищезазначеного житлового будинку та вищезазначеної земельної ділянки.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

При вирішенні заяви про забезпечення позову сторони, у порядку ч.1 ст.153 ЦПК України, не викликалися.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно ч.1, 8 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Так, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Тобто, одним із критеріїв обґрунтованості заяви про забезпечення позову є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню у майбутньому рішення суду.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Як вбачається з позовної заяви, спір між сторонами виник з приводу житлового будинку загальною площею 297,4 кв.м. та земельної ділянки площею 0,0438 га (кадастровий номер 213681000:02:0001:00175).

З огляду на викладене, заявлений представником позивача вид забезпечення позову у виді накладення арешту на майно та забороні будь-яким особам у будь - який спосіб вчиняти будь-які дії щодо майна є доцільним в рамках цієї справи та співмірним із заявленими позовними вимогами, однією з яких є поділ спільного майна подружжя.

При цьому, зважаючи на зміст позовних вимог, необхідність обрання такого виду забезпечення позову є обґрунтованим, так як його невжиття може істотно ускладнити чи унеможливити виконання майбутнього рішення суду, у разі прийняття його на користь позивача.

Відповідно до ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Також, наразі відсутні підстави вважати, що застосування даного виду забезпечення позову таким, що спричинить відповідачам збитки.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 149-153,157 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Моняка Романа Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову задовольнити.

До вирішення справи за позовом адвоката Моняка Романа Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна, по суті та набрання рішенням суду законної сили, забезпечити позов шляхом:

- накладення арешту на майно, що належить ОСОБА_2 , а саме: житлового будинку загальною площею 297,4 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0438 га, кадастровий номер 213681000:02:0001:00175, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо житлового будинку загальною площею 297,4 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0438 га, кадастровий номер 213681000:02:0001:00175, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відомості відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України та ст.4 Закону України «Про виконавче провадження»:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Примірник ухвали направити Тячівському відділу Державної виконавчої служби у Тячівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, місцезнаходження: 90500, Закарпатська область, Тячівський район, місто Тячів, вулиця Лазівська, будинок 2, для виконання.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області Дочинець С.І.