Провадження №: 2-о/755/462/24
У Х В А Л А

"11" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Катющенко В.П.

при секретарі: Яхно П.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська рада, Баришівська селищна рада про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська рада, Баришівська селищна рада про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.07.2024 було відкрито провадження у цій справі та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дерев`янко В.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , заведеної 25.07.2023 за №22/2023.

09.09.2024 до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дерев`янко В.В. надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , заведеної 25.07.2023 за №22/2023.

Вивчивши матеріали спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у судовому засіданні 11.09.2024 судом постановлено на обговорення питання про залишення заяви без розгляду.

Заявниця, ОСОБА_1 , у судовому засіданні заперечила проти залишення заяви без розгляду.

Представниця заявниці ОСОБА_1 - ОСОБА_4 заперечила проти залишення заяви без розгляду, посилаючись на те, що ОСОБА_2 не заперечує проти спадкування його матір`ю майна після померлої ОСОБА_3 , тому відсутній спір про право. При цьому вказала, що заявниця бажає успадкувати майно після померлої матері. Зазначила, що інший син заявниці помер.

Заінтересована особа ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримав позицію представниці заявниці та вказав, що не заперечує проти спадкування заявницею майна після смерті ОСОБА_3

09.09.2024 до суду від представників заінтересованих осіб Київської міської ради та Баришівської селищної ради, кожного окремо, надійшли заяви про розгляд заяви у їх відсутність.

Суд, вислухавши доводи заявниці та представниці заявниці, думку заінтересованої ОСОБА_2 , вивчивши матеріали справи, доходить висновку про залишення заяви без розгляду, зважаючи на таке.

Згідно заявлених вимог ОСОБА_1 просить суд: встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою села Москівка, Давлекановського району, Башкирія, Російська Федерація, на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після її смерті залишилась спадщина до складу якої входить нерухоме майно: квартира АДРЕСА_2 ; земельна ділянка площею 0,1180 га, кадастровий номер :03:102:0024, розташована: АДРЕСА_3 ; земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 0,1177 га, розташована на території Веселинівської сільської ради, СТ «ІНФОРМАЦІЯ_6». За життя ОСОБА_3 склала заповіт від 01.03.2014, посвідчений Дорофеєвою Т.М. , державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори, яким все належне їй майно заповіла на користь онука, її сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_2 у встановлений законом строк з заявою про прийняття спадщини за заповітом до нотаріуса не звертався. Оскільки строк на прийняття спадщини вже минув, то ОСОБА_2 є таким, що не прийняв спадщину за заповітом. ОСОБА_2 не має наміру звертатись до суду за поновленням строку на прийняття спадщини та оформлення спадкових прав, не заперечує проти спадкування нею майна після смерті ОСОБА_3 та оформлення спадкових прав, що підтверджується його нотаріально посвідченою заявою ОСОБА_2 від 03.08.2023. Отже, спір щодо спадкового майна відсутній. Вказала, що є єдиним спадкоємцем першої черги за законом майна померлої матері. Інших спадкоємців немає. ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 21.08.2003 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. Вказала, що проживала разом із матір`ю, оскільки остання в силу стану здоров`я потребувала стороннього догляду, при цьому, забезпечувала її належним доглядом, необхідною медичною допомогою, ліками, готувала їжу, підтримувала порядок в квартирі, тощо. ІНФОРМАЦІЯ_1 мати померла. Зазначила, що організувала та оплатила її поховання, а після її смерті залишилась проживати в її квартирі.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За положеннями ч. 1, 2, 4 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто, від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року, тощо.

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Отже, для підтвердження прийняття спадщини має значення встановлення факту постійного проживання спадкоємця за законом чи заповітом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Отже, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Таким чином, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 , окрім заявниці ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем першої черги за законом, є спадкоємець за заповітом, син заявниці - ОСОБА_2 , що встановлено судом із наданих приватним нотаріусом матеріалів спадкової справи. Дійсно, ОСОБА_2 нотаріально засвідчив заяву, в якій вказав, що пропустив строк для прийняття спадщини та не буде звертатися до суду із заявою з питань поновлення строку та оформлення спадкових прав, а також вказав, що не заперечує проти спадкування та оформлення спадкових прав ОСОБА_1 . У той же час, ані матеріали справи, ані матеріали спадкової справи не містять відмови ОСОБА_2 від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 , а заява останнього від 03.08.2023 не є відмовою від спадщини на користь ОСОБА_1 .. Таким чином, вищевказане свідчить про те, що ОСОБА_2 , як спадкоємець за заповітом також міг фактично прийняти спадщину. Поряд з цим, у матеріалах спадкової справи також міститься заповіт ОСОБА_3 від 14.05.2009, складений на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_6 . Заявниця указала, що ОСОБА_6 помер, однак доказів на підтвердження такого до суду не подала, що за відсутності належних та достатніх доказів свідчить про наявність спору про право. Отже, з викладених у заяві про встановлення юридичного факту фактичних обставин справи та долучених до заяви доказів вбачається, що в даному випадку існує спір про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , відтак заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська рада, Баришівська селищна рада про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає залишенню без розгляду.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 257, 315 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Київська міська рада, Баришівська селищна рада про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених ст. 353 ЦПК України та в строки встановлені ст. 354 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 16.09.2024.

Суддя: