Ухвала

Іменем України

23 січня 2024 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Назарьова Л. В, розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КАПІТАЛ-ДНІПРО» про забезпечення позову

Встановив:

22 січня 2024 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КАПІТАЛ-ДНІПРО» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання договору дарування від 11.10.2022 року недійсним і скасування його державної реєстрації.

В позовній заяві представник позивача зазначає, що в рішенням Господарського суду Дніпропетровської області, зокрема, з ОСОБА_1 ( у солідарному порядку) на користь Товариства стягнуто заборгованість за кредитними договорами у сумі 34991618,2 грн, а також із ОСОБА_1 стягнуто 174958,09 грн. судового збору. 7.12.2023 року Господарський суд Дніпропетровської області видав накази про примусове виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.07.2023 року. Таким чином, на цей час ОСОБА_1 є боржником, а ТОВ «Фінансова компанія «КАПІТАЛ-ДНІПРО» стягувачем на підставі отриманого судового наказу.

Крім цього, з позовною заявою до суду подано заяву про забезпечення позову, в якій зазначено, що під час розгляду справи судом між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 укладено договір дарування від 11.10.2022 за умовами якого останній подарував, а ОСОБА_2 прийняв у дар земельну ділянку площею 1,1749 га, кадастровий номер :00:005:0469, яка знаходиться на території Полтавського району Полтавської області (колишня Красненська сільська рада Кобеляцького району Полтавської області). Зазначений договір заявник вважає недійсним, із огляду на його фраудаторність, а саме укладеним із метою унеможливлення звернення стягнення на нього.

З метою уникнення відчуження спірної земельної ділянки та забезпечення можливості виконання судового рішення, прохає суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку.

Дослідивши позовну заяву та заяву про забезпечення позову, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Право на ефективний засіб юридичного захисту» встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 150 ЦПК України позов може забезпечуватися, зокрема, шляхом накладення арешту на майно.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Судом установлено, що між сторонами виник спір щодо правової природи договору дарування, а саме його дійсності. На цей час сторона спірного договору є боржником перед позивачем і справі, а отже ТОВ Фінансова компанія «КАПІТАЛ-ДНІПРО» є заінтересованою особою у питанні законності укладеного договору.

За час розгляду справи в суді ОСОБА_1 матиме можливість відчужити земельну ділянку, яка є предметом спірного договору.

Необхідно зазначити, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає у тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає у рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Враховуючи вищевикладене, оскільки невжиття заходу забезпечення позову, а саме накладення арешту на майно може порушити права позивача, то вважаю за можливе та необхідне заяву про забезпечення позову задовольнити.

Керуючись статтями 149-153, 157, 158, 353 ЦПК України, суд

Постановив:

Заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КАПІТАЛ-ДНІПРО» про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 1,1749 га, кадастровий номер :00:005:0469, що знаходиться за адресою: Полтавська область Полтавський район ( бувший Кобеляцький район ) Красненська сільська рада.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали суду для виконання направити до відповідних компетентних органів.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя