Справа № 585/3669/24
Номер провадження 2/585/1040/24
У Х В А Л А

05 вересня 2024 року м.Ромни

Суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області Цвєлодуб Г.О., розглянувши матеріали позовної заяви Роменського відділу державної виконавчої служби у Роменському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «Ічнянський маслозавод», ОСОБА_2 про визначення частки боржника у об`єкті права спільної сумісної власності подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

23 серпня 2024 року до Роменського міськрайонного суду Сумської області надійшла позовна заява від Роменського відділу державної виконавчої служби у Роменському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «Ічнянський маслозавод», ОСОБА_2 про визначення частки боржника у об`єкті права спільної сумісної власності подружжя.

На виконання вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України суд звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи (відповідача).

Згідно листа про надання інформації УАП РМР №04-05/9620, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, при вирішенні питання щодо наявності підстав для відкриття провадження за вказаними матеріалами позову судом було встановлено невідповідність його вимогам ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

Окрім цього, згідно п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості;

Зі змісту позову вбачається, що він має очевидно майновий характер та стосується виділення частки боржника із спільного нерухомого майна подружжя, тобто спору щодо частки боржника у нерухомому майні, а тому визначення ціни позову у даному конкретному випадку є обов`язковим, крім того входить у коло повноважень державного виконавця при здійсненні виконавчого провадження, та не суперечить вимогам ЗУ «Про виконавче провадження».

Зазначення ціни позову є суттєвим виходячи з того, що на підстави вказаної компоненти суд за наслідками розгляду справи, окрім іншого, вирішує питання про розподіл судових витрат тощо.

Окрім вказаного, відповідно до п.п.6, 7, 9,10 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Наведених відомостей за змістом позовної заяви не зазначено.

Згідно ч.4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У той же час позивачем за подання вказаного позову судовий збір не сплачено, не зазначено і підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Окрім вказаного, згідно ч.5 ст. 175 ЦПК України, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Так, відповідно до правових висновків, викладених у постанові ВП ВС від 08.06.2022 року у справі № 2-591/11 (провадження №14-31цс21) повноваження виконавця на звернення з позовною заявою про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, в порядку позовного провадження є повноваженням звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина друга статті 4, частина четверта статті 42 ЦПК України), в тому числі за позовом про визнання недійсним правочину щодо майна боржника, який призвів до неможливості задовольнити вимоги стягувача за рахунок такого майна (оспорення фраудаторного правочину).

Спір про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, є спором між боржником і іншими співвласниками майна. Після відкриття провадження за позовною заявою виконавця про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, боржник набуває статусу позивача (абзац перший частини п`ятої статті 56 ЦПК України).

Оскільки виконавець може звертатися з позовною заявою про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від волі боржника чи навіть всупереч такій волі, та враховуючи, що процесуальний кодекс не містить вичерпного регулювання участі виконавця у позовному провадженні, підлягають застосуванню правила частин третьої, четвертої статті 57 ЦПК України: зменшення розміру позовних вимог, зміна предмета або підстави позову, укладення мирової угоди, відмова від апеляційної або касаційної скарги, заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими або виключними обставинами можлива лише за письмовою згодою виконавця; якщо боржник не підтримує заявлених позовних вимог, то це не є підставою для залишення подання без розгляду; відмова боржника від позову, подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє виконавця права підтримувати позов і вимагати розгляду справи по суті.

З огляду на наведене позивачу необхідно визначитись із процесуальним становищем учасників виконавчого провадження, зокрема з особами, які підлягають віднесенню до статусу відповідача чи третьої особи, так як законодавець у даному випадку чітко визначив, що державний виконавець наділений правом на звернення із позовом до суду в інтересах боржника (навіть поза його волею), і при цьому боржник набуває статусу позивача в межах позову, однак із визначеними процесуальним законом обмеженнями.

Таким чином, позивачу слід визначитися із майновою оцінкою позову (його ціною), відповідним складом учасників процесу, правовими підставами для звернення до суду із позовом щодо майна боржника та інших осіб, наявністю законодавчих підстав для звільнення від сплати судового збору та інших наведених в ухвалі обставин, для чого подати суду уточнену позовну заяву відповідно до кількості сторін у справі.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 176 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст. 175, 176, 185, 260, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Роменського відділу державної виконавчої служби у Роменському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції до ОСОБА_1 , треті особи ТОВ «Ічнянський маслозавод», ОСОБА_2 про визначення частки боржника у об`єкті права спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання позивачем (його представником) вказаної ухвали.

Роз`яснити позивачу (його представнику), що в разі невиконання ухвали суду у встановлені строки позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини,що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Роменського міськрайонного суду Г. О. Цвєлодуб