Справа № 210/3953/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 вересня 2024 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман Ірини Іванівни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача приватного нотаріуса Кучман І.І. та просить суд поновити строк подачі заяви про прийняття спадщини від його матері на два місяці.

Однак позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України.

Так, згідно частини першої статті 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Положеннями статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Суд зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню.

Згідно з пунктами 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7«Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі відповідно до п.18 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Нотаріус може бути лише відповідачем в разі оскарження відмови від вчинення нотаріальної дії або процедури її вчинення. При цьому такі вимоги до нотаріуса підлягають розгляду в позовному провадженні за правилами цивільного судочинства, як спір про право.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Позивач у вказаній позовній заяві відповідачем зазначив приватного нотаріуса Кучман І.І., однак за загальним правилом, орган нотаріату не може бути відповідачами по справах даної категорії, оскільки до його компетенції належить посвідчення певних юридичних фактів, і він не має власного суб`єктивного законного інтересу до результату розгляду справи та ухваленого рішення, а тому рішення суду не може вплинути на його права чи обов`язки.

При цьому в тексті позовної зави слід чітко зазначити, хто із учасників позивач, хто відповідач у даній справі, тобто позивачу слід уточнити склад учасників процесу.

Крім того, відповідно до пунктів 6,7,9,10 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (станом на дату пред`явлення позову до суду).

Зазначені відомості в позовній заяві відсутні, що потребує уточненню.

Крім того, пункт 2 частини 3 статті 175 ЦПК України, вимагає від позивача зазначення у тексті позовної заяви крім іншого також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; тощо, однак указані відомості про учасників процесу відсутні.

Крім того, згідно пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Разом з тим, позивачем в прохальній частині тексту позовної заяви зазначено про поновлення строку подання заяви про прийняття спадщини, а в мотивувальній частині зазначено посилання на положення статті 1272 ЦК України щодо надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, текст позовної заяви взагалі містить посилання виключно на порушення нотаріусом порядку вчинення нотаріальної дії, що позбавляє суд вирішити питання про належний спосіб захисту, з яким ОСОБА_1 звертається до суду, а тому позивачу слід чітко викласти прохальну частину тексту позовної вимоги відповідно до норм чинного законодавства, які регулюють відповідні правовідносини.

При цьому суд зазначає, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом, яке повинно бути викладено окремо від змісту позовних вимог та відповідати вимогам ст. 84 ЦПК України.

Згідно частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 185 ЦПК України).

Ураховуючи викладене, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків повідомивши, що відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман Ірини Іванівни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Ткаченко