cправа № 492/1285/23
провадження № 2/492/327/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку

з повторною неявкою позивачки у судове засідання

12 вересня 2024 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Гусєвої Н.Д.,

при секретарі судового засідання - Рябчук О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 08 год. 05 хв. 12 вересня 2024 року з повідомленням учасників справи.

Виклик у судове засідання учасників справи здійснювався за адресами, вказаними у матеріалах справи.

Позивачка про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 21 червня 2024 року о 08-год 40 хв.,12 вересня 2024 року о 08 год. 05 хв., двічі поспіль була повідомлена належним чином, що підтверджується довідками про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а. с. 42, 47), які направлялися позивачці на підставі поданої нею до суду заяви на отримання електронних повісток (а. с. 13), однак у судове засідання повторно не з`явилась. Позивачка клопотання про розгляд справи за її відсутності до суду не подала, про неможливість прибути у судове засідання суд не повідомила.

Відповідач у судове засідання, призначене на 12 вересня 2024 року о 08 год 05 хв, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи не повідомлений належним чином, у зв`язку з відсутністю у суді фінансування на поштові витрати. Клопотання про розгляд справи за його відсутності, відзив до суду не подав, про неможливість прибути у судове засідання суд не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши питання залишення позову без розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

За змістом статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Відповідно до частини 13 статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, повідомлення такого учасника про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень.

Згідно з пунктами 2, 5 Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України 23 січня 2023 року № 28 надсилання учасникам судового процесу судових повісток, повідомлень і викликів в електронній формі (далі - судові виклики) здійснюється шляхом направлення в месенджері за допомогою програмного додатка або SMS-повідомлення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС). Судовий виклик надсилається учаснику судового процесу за наявності відповідної заяви та технічної можливості.

Матеріали справи містять заяву ОСОБА_1 , позивачки у справі, про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення (а. с. 13).

Суд враховує, що складовим елементом права на справедливе судочинство є судовий розгляд справи упродовж розумного строку (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції) від 04 листопада 1950 року та рішення Європейського суду з прав людини у справах: «Світлана Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, пункт 86; «Странніков проти України» від 03 травня 2005 року, пункт 40; «Лещенко і Толюпа проти України» та «Смирнова проти України» від 08 листопада 2005 року, пункт 54, «Антоненков та інші проти України» від 22 листопада 2005 року, пункт 41).

Разом з тим, суд враховує правову позицію, висвітлену у рішенні Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якої в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції.

Відповідно до вимог частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасник справи зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо її, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Отже сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка жодного разу не прибула у судове засідання, клопотання про розгляд справи за її відсутності, про відкладення розгляду справи до суду не подала, про неможливість прибути у судове засідання, призначене на 21 червня 2024 року о 08 год. 40 хв., 12 вересня 2024 року о 08 год. 05 хв., суд не повідомила.

Крім того, позивачка з 28 грудня 2023 року, тобто з моменту прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, до постановлення даної ухвали зволікала у розгляді справи.

Також, з матеріалів справи не вбачається, що позивачка була позбавлена права отримувати інформацію про рух справи, тощо.

Суд зазначає, що можливість сторони дізнатись про стан відомого їй судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

Також, судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивачки про розгляд справи, забезпечено всі процесуальні права у спосіб, передбачений ЦПК України.

Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених статтею 223 ЦПК України, судом не встановлено.

Суд враховує строки розгляду справи, передбачені законом, враховує повторну неявку позивачки і не встановлення наявності поважних причин для неявки.

Відповідно до вимог частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивачки, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності та існують перешкоди для такого розгляду.

Аналогічний висновок неодноразово викладено у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22), від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20).

Позивачка має бути належно і в установленому порядку повідомленою про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судового засідання, в які вона не прибула.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивачки до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивачки, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивачки про день, час та місце розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивачки.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачки є негативним правовим наслідком для позивачки у випадку зловживання нею своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак норми частина 5 статті 223 та пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК України дисциплінують позивачку як ініціатора судового розгляду, стимулюють її належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивачки та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленої позивачки, від якої не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Судом встановлено, що на підставі поданої ОСОБА_1 , позивачкою у справі, до суду заяви на отримання електронних повісток (а. с. 13), про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 21 червня 2023 року о 08 год. 40 хв. позивачка була повідомлена належним чином, про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Viber» щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній (адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» по справі № 492/1285/23, яке доставлено 25 квітня 2024 року об 11:18:52 год. (а. с. 42), однак позивачка у судове засідання вперше не з`явилась, про неможливість прибути у судове засідання суд не повідомила, клопотання про розгляд справи за її відсутності до суду не подала, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено, призначено судове засідання на 12 вересня 2024 року о 08 год. 15 хв. (а. с. 46).

У судове засідання, призначене на12 вересня 2024 року о 08 год. 05 хв., ОСОБА_1 , позивачка у справі, будучи повідомленою належним чином, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» (а. с. 47), по справі № 492/1285/23, яке доставлено 24 червня 2024 року об 11:37:47 год. (а. с. 47), у судове засідання повторно не з`явилась, клопотання про розгляд справи за її відсутності до суду не подала, про неможливість прибути у судове засідання суд не повідомила.

Отже, у судове засідання, призначене на12 вересня 2024 року о 08 год. 05 хв., неявка ОСОБА_1 , позивачки у справі, є повторною, оскільки позивачка, будучи належним чином повідомленої про дату, час і місце судового засідання, повторно не прибула у судове засідання, а тому суд розцінює такі дії позивачки як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Внаслідок таких дій суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу у визначений законодавством України процесуальний строк, а систематичні відкладення судового засідання з необхідністю витрачати ресурси на відправлення поштової кореспонденції в умовах надзвичайної економії державних коштів, є невиправданим, адже залишення позову без розгляду через неявку позивачки не є перешкодою для повторного звернення до суду з вказаним позовом.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що ОСОБА_1 , позивачка у справі, яка двічі поспіль була належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 21 червня 2024 року 08 год. 40 хв. та на 12 вересня 2024 року 08 год. 05 хв., повторно у судове засідання не з`явилась, клопотань про розгляд справи за її відсутності до суду не подала, про неможливість прибути у судове засідання взагалі суд не повідомила, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, підлягає залишенню без розгляду, на підставі частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачці про її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» судом не повертається позивачці сплачена нею при зверненні до суду сума судового збору.

Керуючись статтями 44, 128, 223, 247, 257-261, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що в силу положень частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому наявної ухвали суду.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д