КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 вересня 2024року м. Київ

Унікальний номер справи № 758/9891/24

Головуючий у першій інстанції - Якимець О.І.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/16185/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу, подану в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на дитину, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року відмовлено у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на дитину (а.с. 31-32).

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, адвокат Норов Г.О., як представник ОСОБА_1 , 28 серпня 2024 року подав апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» (а.с. 35-40).

06 вересня 2024 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 09 вересня 2024 року передана судді-доповідачу.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом та підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частина 5 статті 357 ЦПК України визначає самостійні підстави неприйняття апеляційної скарги до розгляду і повернення її судом апеляційної інстанції.

Зокрема, п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

В Україні встановлена єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1) (пункт 3 Положення). Згідно з цією типовою формою в ордері має бути двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України (далі - ЄРАУ).

Бланки ордерів згідно із затвердженою типовою формою генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, слідуючи командам системи (пункт 6 Положення).

Ордер містить, зокрема, наступні реквізити: назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом; двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ (підпункти 12.1, 12.4, 12.13 пункту 12 Положення).

Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (пункт 11 Положення).

З огляду на вказані приписи зазначений штрих-код (QR-код) є обов`язковим реквізитом ордера незалежно від того, чи виготовлений останній у паперовій, чи в електронній формі. Ордер із таким кодом генерується виключно в особистому кабінеті адвоката на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

Доданий до апеляційної скарги ордер не відповідає типовій формі, затвердженій Радою адвокатів України, виконаний не на бланку, згенерованому на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України, та не містить деяких обов`язкових реквізитів, зокрема, двовимірного штрих-коду (QR-коду) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

З огляду на вказане відсутні підстави вважати, що адвокат підтвердив повноваження подати апеляційну скаргу в інтересах скаржника.

Оскільки адвокат не додав до апеляційної скарги оформлений відповідно до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і Положення ордер, що підтверджує право представляти інтереси скаржника, апеляційну скаргу, подану в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року слід повернути особі, яка її подала.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України за своїм підписом або подану через представника.

У зв`язку з наведеним, повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, позивач має право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою.

Керуючись ст.357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу, подану в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова