Справа № 405/917/19
Провадження № 2-во/405/26/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2024 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі: головуючого судді Іванової Л.А., при секретарі Тарасенко Р.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 405/917/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ громадянства міграції, реєстрації фізичних осіб Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області про усунення перешкод у праві власності, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 04.09.2024 року звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 17.04.2019 року по цивільній справі № 405/917/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ громадянства міграції, реєстрації фізичних осіб Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області про усунення перешкод у праві власності, вказавши номер квартири в будинку в АДРЕСА_1 », замість «квартира АДРЕСА_2 ».

Дослідивши зміст заяви про виправлення описки, матеріали цивільної справи № 405/917/19, суд вважає, що заява про виправлення описки не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

З матеріалів цивільної справи № 405/917/19 судом встановлено, що рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17 квітня 2019 року, яке набрало законної сили 15 липня 2019 року, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділення громадянства міграції, реєстрації фізичних осіб Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області про усунення перешкод, - задоволено.

Визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_2 .

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема, змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Для того, щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

У відповідності до пункту 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В свою чергу, із позовної заяви, поданої позивачем ОСОБА_1 , встановлено, що останній 11.02.2019 року звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ громадянства міграції, реєстрації фізичних осіб Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області, в якій просив визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_2 .

Враховуючи викладене, а також те, що при зверненні до суду з позовом про усунення перешкод у праві власності позивач ОСОБА_1 просив визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування саме квартирою АДРЕСА_2 , приймаючи також до уваги, що суд під час письмово-вербального викладу рішення від 17.04.2019 року не припускався механічної (випадкової) граматичної помилки та не допускав описок у зазначеному судовому рішенні, на підставі чого суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 405/917/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ громадянства міграції, реєстрації фізичних осіб Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області про усунення перешкод у праві власності, слід відмовити.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 405/917/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ громадянства міграції, реєстрації фізичних осіб Кіровоградського МВ УМВС України в Кіровоградській області про усунення перешкод у праві власності, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова