ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7908/24 Справа № 234/4637/20 Суддя у 1-й інстанції - Михальченко А. О. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Свистунової О.В.,

суддів Деркач Н.М., Єлізаренко І.А.,

за участю секретаря Попенко Ю.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року про залишення без розгляду

позовної заяви ОСОБА_1 до Краматорського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсним акту про проведені електронні торги ,

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Краматорського міського суду Донецької області із позовом до Краматорського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсним акту про проведені електронні торги.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 29.05.2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Краматорського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсним акту про проведені електронні торги, задоволено, накладено арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21.11.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

08.04.2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про залишення позову без розгляду та скасування заходів забезпечення позову в частині накладення арешту на належну їй квартиру, яка мотивована тим, що позивач ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про розгляд справи, тричі не з`являвся у підготовчі засідання та у судові засідання, тому необхідно позов залишити без розгляду та скасувати арешт накладений на її квартиру ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 29.05.2020 року.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року заяву скасовано арешт квартири за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який накладений ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 29.05.2020. Допущено негайне виконання.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали про залишення позову без розгляду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу Краматорський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_3 адвокат Ткаліч Д.В. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Проте колегія суддів не може погодитися із таким висновком, зважаючи на наступне.

Згідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21.11.2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 15 січня 2024 року, о 11-00 годині.

Апелянт, звертаючись до суду апеляційної інстанції надав докази, що він перебуває у складі Збройних Сил України, що підтверджується довідкою від 21.06.2024 року № 2449, виданої командиром військової частини НОМЕР_2 підполковником ОСОБА_5 , згідно якої солдат ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_2 з 12 листопада 2023 року.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 листопада 2020 року у справі № 752/1839/19 (провадження № 61-976св20) та від 11 листопада 2020 року у справі № 760/16979/15-ц (провадження № 61-4848св19) зазначено: «Відповідно до частин першої та третьої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. За змістом статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції перевіряє законність рішення суду першої інстанції в межах тих обставин та подій, які мали місце під час розгляду справи судом першої інстанції».

За змістом частин 1-3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

За відсутності поважних причин неподання нового доказу до суду першої інстанції апеляційний суд не має права досліджувати цей доказ, поданий позивачем в апеляційній інстанції (правовий висновок Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 638/13998/14-ц, аналогічний правова позиція Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 458/867/15-ц).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11 вересня 2019 року у справі № 922/393/18 зазначено, що:

«при цьому апеляційним судом обґрунтовано відхилено клопотання позивача про приєднання до матеріалів справи витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 22.03.2019 № 615/0/45-19 через те, що цей витяг датований вже після прийняття рішення судом першої інстанції, тобто це доказ, який взагалі не існував на момент розгляду спору по суті судом першої інстанції.

Така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції, взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку статті 269 ГПК України незалежно від причин неподання позивачем таких доказів. Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення вищенаведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

Правова позиція з цього питання викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №911/3250/16, від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 26.02.2019 у справі №913/632/17 та від 06.03.2019 у справі №916/4692/15».

Такий правовий висновок викладений у Постанові ВС від 10.03.2021 по справі № 522/16044/20 року.

Додані до апеляційної скарги докази, колегія суддів бере до уваги, оскільки у апелянта з об`єктивних причин не було можливості подати їх до суду першої інстанції, оскільки останній з 12 листопада 2023 року знаходиться у лавах ЗСУ, а справа перебувала на розгляді в Індустріальному районному суді м. Дніпропетровська з 21 листопада 2023 року.

Колегія суддів звертає увагу, що порядок користування військовослужбовцями мобільними телефонами та іншими електронними засобами визначає командир військової частини (стаття 143 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України). Тобто командир приймає рішення і визначає, коли, як і де можна здійснювати дзвінки.

У військових частинах здебільшого забороняється використовувати персональний комп`ютер, ноутбук, мобільний телефон, планшет з метою безпеки військовослужбовців.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства».

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не з`ясував причин неявки ОСОБА_1 у судові засідання суду першої інстанції та дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що дана цивільна справа справа перебуває на розгляді з березня 2020 року та й до теперішнього часу не була розглянута, що є порушенням права позивача. Справа має бути розглянута.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин колегія суддів вважає, що ухвала Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року про залишення без розгляду позовної заяви постановлена з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, відповідно до вимог ЦПК України.

Керуючись ст. 259,268,374,379,381-384 ЦПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року про залишення без розгляду позовної заяви скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Н.М. Деркач

І.А. Єлізаренко