Провадження №2-з/369/31/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., вивчивши матеріали заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Ленд плюс» - адвоката Введенського Дениса Олександровича заінтересована особа ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року на адресу суду надійшла вищевказана заява. Просив суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна, а саме:

- приміщення № 201, загальною площею 23,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_1 , загальною площею 14,9 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_2 , загальною площею 18,2 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_3 , загальною площею 32,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_4 , загальною площею 26,1 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_5 , загальною площею 27,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення загальною площею 26,9 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_6 , загальною площею 28,9 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_7 , загальною площею 27,3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_8 , загальною площею 27,2 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_9 , загальною площею 26,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_10 , загальною площею 27,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_11 , загальною площею 26,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_12 , загальною площею 28,9 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_13 , загальною площею 30,2 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_14 , загальною площею 31,3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_15 , загальною площею 17,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_16 , загальною площею 26,9 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_17 , загальною площею 24,6 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_18 , загальною площею 25,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_19 , загальною площею 23,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_20 , загальною площею 23,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_21 , загальною площею 26,1 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_22 , загальною площею 59,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_23 , загальною площею 66,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_24 , загальною площею 62,2 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_25 , загальною площею 66,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_26 , загальною площею 59,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_27 , загальною площею 66,7 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_28 , загальною площею 70,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_29 , загальною площею 59,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224;

- приміщення № НОМЕР_30 , загальною площею 46,9 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224.

Свої вимоги мотивував тим, що заявник має намір звернутися до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами купівлі-продажу майнових прав на нерухоме майно.

Між ТОВ «Ленд плюс» та покійним ОСОБА_2 , єдиним спадкоємцем якого є ОСОБА_1 , як покупцем, укладено договори купівлі-продажу майнових прав.

Вказані Договори були у повному обсязі виконані заявником, сторонами не розривались, недійсними у судовому порядку не визнавались.

За вказаними договорами покійний ОСОБА_2 придбав майнові права на окремі об`єкти нерухомого майна, що на момент укладення Договорів мали бути побудовані заявником за адресою: АДРЕСА_2 та після введення їх в експлуатацію зареєстрував у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності на ці об`єкти.

За жодним з укладених договорів вартість майнових прав на нерухоме майно не була оплачена покійним ОСОБА_2 , що призвело до виникнення у останнього заборгованості перед Позивачем у частині виконання грошових зобов`язань у розмірі 12 031 800,00 грн.

Покійний ОСОБА_2 не вносив кошти ні на банківський рахунок, ні в касу заявника, що підтверджується довідкою АТ КБ «Приват Банк» про те, що ОСОБА_2 кошти на рахунок заявника протягом 2017-2023 років не переказував та відсутності квитанції до прибуткових касових ордерів. Однак, не дивлячись на це, заявник свої зобов`язання перед покійним виконав за його життя у повному обсязі, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Інформацією з реєстрів підтверджується, що заявник за актами приймання-передачі нерухомого майна передав покійному ОСОБА_2 об`єкти нерухомого майна та останній зареєстрував право власності на них. Також з Інформації з реєстрів вбачається, що об`єкти нерухомого майна були згодом передані покійним ОСОБА_2 в іпотеку. Щодо приміщень №№ 218, 220, 307 зазначена інформація підтверджується окремою інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, оскільки ці приміщення вибули з власності покійного ОСОБА_2 : приміщення №№ НОМЕР_31 , 220 вже після смерті покійного (17.11.2023), приміщення № НОМЕР_32 ще за життя покійного (11.05.2023).

Також вказав, що у пункті 5.3 Договорів сторони Погодили: «5.3. Підписання Акту прийому-передачі майнових прав на Нерухомість, після введення Об`єкту в експлуатацію, не звільняє Покупця від обов`язку сплатити повну вартість договору».

Відповідно до довідки Восьмої київської державної нотаріальної контори від 26.03.2024 № 320/92-14/244/2023 (копія додається), заяву про прийняття спадщини за законом подала мати померлого ОСОБА_1 . Відповідно остання є такою, що єдина прийняла спадщину ОСОБА_2 , і всі позови кредиторів покійного мають подаватись саме до відповідача.

Із матеріалів спадкової справи, відкритої державним нотаріусом Восьмої київської державної нотаріальної контори після смерті Яцкул Петра Сергійовича, вбачається, що покійний не мав достатньо коштів на рахунках у банках, за рахунок яких можуть бути виконані його грошові зобов`язання за договорами перед заявником.

Відповідач, як єдина спадкоємиця ОСОБА_2 , у будь-який момент може отримати свідоцтво про право на спадщину на Об`єкти нерухомого майна та розпорядитись ними, зокрема, шляхом укладення безвідплатних договорів, або за згодою/змовою з особами, які є іпотекодержателями цього майна, у тому числі за борговими зобов`язаннями, що могли бути фактично повністю чи частково погашені за життя покійного ОСОБА_2 . А це може призвести до відсутності коштів та майна, необхідного для забезпечення виконання рішення суду у справі про стягнення з відповідача заборгованості за договорами.

Враховуючи викладені обставини у заяві про забезпечення позову, просив суд задовольнити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяву про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.ч. 1, 3-7 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У відповідності до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Так, зокрема, частиною четвертою статті 152 ЦПК України передбачено, що у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів.

З матеріалів справи вбачається, що заявник має намір звернутися до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу майнових прав у розмірі 12 031 800 грн.

Заявник звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову вказував, що між ТОВ «Ленд плюс» та ОСОБА_2 було укладено договори купівлі-продажу майнових прав. Вказані договору заявником були виконані в повному обсязі, однак грошових коштів покійним ОСОБА_2 сплачено не було.

13 лютого 2017 року між ТОВ «Ленд Плюс» та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу майнових прав №2/1.

Відповідно до п. 2.1 даного договору продавець продав, а покупець придбав майнові права на нерухомість детальна характеристика якої встановлена у специфікації Додатку №1, що є невід`ємною частиною даного договору.

Відповідно до п. 2.5 покупець зобов`язується сплатити продавцю кошти, у розмірі, що буде визначений згідно п. 2.4 договору до моменту підписання Акту приймання-передачі майнових прав за цим договором.

Відповідно до специфікації додатку № 1 до договору купівлі-продажу майнових прав №2/1 від 13 лютого 2017 року вбачається, що нерухомість розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до акту приймання-передачі нерухомості від 18 травня 2021 року, який було укладено між ТОВ «Ленд Плюс» та ОСОБА_2 вбачається, що продавець передав, а покупець прийняв нерухомість №201, яка розташована по АДРЕСА_2 .

Інших договорів купівлі-продажу майнових прав до заяви про забезпечення позову долучено не було, що позбавляє суд перевірити умови договору купівлі-продажу майнових прав на приміщення, на які заявник просить суд накласти арешт.

Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майна та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів, нерухомого майна щодо суб`єкта вбачається, що приміщення на які заявник просить суд накласти арешт перебувають в іпотеці у фізичних осіб, а тому накладення арешту буде порушувати права третіх осіб, які на даний момент не є учасниками даної справи.

Заявником до матеріалів заяви про забезпечення позову не було надано доказів вартості майна, на яке він хоче накласти арешт, що позбавляє суд можливості перевірити співмірність вказаних заходів забезпечення позову, оскільки заявник просить суд накласти арешт на приміщення загальною площею 1 247,1 кв.м.

Вивчивши матеріали заяви, врахувавши зміст вимог, суд вважає, що з наданих суду документів відсутні підстави вважати, що незастосування заходів по забезпеченню позову, може утруднити або взагалі унеможливити виконання рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 149, 150, 153,258 ЦПК України, суддя-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Ленд плюс» - адвоката Введенського Дениса Олександровича заінтересована особа ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви -відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги через Києво-Святошинський районний суд Київської .

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки:http://ks.ko.court.gov.ua.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ