КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Якусик О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мережко М.В.,

суддів - Поліщук Н.В., Соколової В.В.,

секретар - Олешко Л.Ю.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , який не брав участь у розгляді справи, на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до приватного акціонерного товариства «Транспортні системи», Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Брезнякижитлобуд» про визнання майнових прав на об'єкт інвестування.

Заслухав доповідь судді апеляційного суду, дослідив матеріали справи, перевірив доводи апеляційної скарги,

В с т а н о в и в :

У липні 2021 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до Дарницького районного суду міста Києва із вказаним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачами та ПрАТ «Таранспортні системи» (відповідач-1) було укладено Договір купівлі-продажу пайового внеску, який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М та зареєстровано в реєстрі за № 1256, за умовами якого ПрАТ «Транспортні системи» продає, а ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних частках купують пайовий внесок за Договором № 32/5 про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», укладеного 21.12.2016 між ПрАТ «Транспортні системи» та ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», за умовами якого ПрАТ «Транспортні системи» зобов`язалося сплатити Кооперативу грошові кошти у сумі 931 000,00 грн. для будівництва та вводу в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд» зобов`язалося організувати будівництво та по закінченню будівництва здати його в експлуатацію та передати учаснику об`єкт нерухомості, що має наступні характеристики однокімнатна квартира будівельний номер АДРЕСА_1 (сімдесят п`ять).

Зазначали, що позивачі сплатили ПрАТ «Транспортні системи» повну вартість пайового внеску, визначену сторонами в п. 4 Договору купівлі-продажу пайового внеску, а саме 856 520,00 грн та, відповідно, набули усі права та обов`язки Учасника в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав та обов`язків пропорційно до куплених ними часток.

Вказували, що виконавши свої грошові зобов`язання позивачі мають законні очікування виконання відповідачами своїх договірних зобов`язання з метою набуття права власності на квартиру АДРЕСА_1 . Однак, відповідачі свої зобов`язання не виконують, позивачами не набуто право власності на повністю профінансований об`єкт нерухомості, відповідачі майнові права Позивача на об`єкт інвестування не визнають, умови договорів не виконують.

Внаслідок невведення в експлуатацію об`єкту нерухомості, ухилення від виконання своїх зобов`язань відповідачами позивачі позбавлені законної можливості підтвердити свої права на об`єкт інвестування шляхом реєстрації права власності на нього в Реєстрі речових прав на нерухоме майно, а тому з метою захисту своїх прав звернулися до суду з даним позовом про визнання майнових прав на об`єкт інвестування.

Посилаючись на викладене, позивачі просили:

- визнати за ОСОБА_2 майнові (речові) права на 1/2 частину об`єкту інвестування (незавершеного будівництва), а саме: однокімнатної квартири будівельний номер АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_3 майнові (речові) права на 1/2 частину об`єкту інвестування (незавершеного будівництва),а саме: однокімнатної квартири будівельний номер АДРЕСА_1 .

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року позов задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 майнові (речові) права на 1/2 частину об`єкту інвестування (незавершеного будівництва), а саме: однокімнатної квартири будівельний номер АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_3 майнові (речові) права на 1/2 частину об`єкту інвестування (незавершеного будівництва), а саме: однокімнатної квартири будівельний номер АДРЕСА_1 .

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись із таким рішенням суду, ОСОБА_1 , який не брав участь у розгляді справи, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року скасувати і ухвалити по справі нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

У скарзі посилається на те, що суд першої інстанції, ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, вирішив питання щодо його прав, а саме - права власності на квартиру АДРЕСА_1 , майнові права на яку були предметом розгляду у межах даної справи.

Стверджує, що правомірно набув та зареєстрував право власності на вказану квартиру у 2018 році та є єдиним добросовісним набувачем та власником спірного майна.

Вказує також, що станом на час звернення із апеляційною скаргою у провадженні Дарницького районного суду перебуває цивільна справа №753/196/24 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Рів`єра», приватне акціонерне товариство «Транспортні системи» про скасування державної реєстрації права власності на квартиру та витребування її у іншої особи та визнання права власності на квартиру. Предметом зазначеного спору є та сама квартира.

Своїм правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу позивачі не скористались.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 128-131 ЦПК України сторони були своєчасно повідомлені про день та час розгляду справи за адресами, які були зазначені в матеріалах справи, заяв щодо зміни місця проживання або місцезнаходження від сторін не надходило. Представниця апелянта ОСОБА_1 адвокат Даниленко Т.І. взяла участь у судовому засіданні у апеляційному суді.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд мотивував своє рішення тим, що права позивачів підлягають захисту шляхом визнання за ними майнових прав на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Такий спосіб захисту порушеного права забезпечить поновлення прав позивачів та їх захист від незаконних посягань у майбутньому.

Колегія суддів не погоджується з цим висновком суду першої інстанції з таких підстав.

За змістом положень статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Одним зі способів захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, є визнання права.

Відповідно до ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема сукупність речей, а також майнові права та обов`язки, при цьому майнові права визнаються речовими правами.

Захист майнових прав здійснюється у порядку, визначеному законодавством, а якщо такий спеціальний порядок не визначений, захист майнового права здійснюється на загальних підставах цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів, тобто дій особи, спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно з ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, споруди, тощо) виникає з моменту завершення будівництва. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

За положеннями п. 2 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011, прийняття в експлуатацію об`єктів, що належать до І-ІІІ категорії складності, та об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Правовідносини, які склалися між учасниками спору, регулюються, зокрема, Законом України «Про інвестиційну діяльність».

Відповідно до частини п`ятої статті 7 цього Закону інвестор має право володіти, користуватися і розпоряджатися об`єктами результатами інвестицій відповідно до законодавчих актів.

Згідно зі ст. 4 Закону об`єктами інвестиційної діяльності можуть бути будь яке майно, а також майнові права.

Майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна як об`єкта цивільних прав. Майнове право - це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому.

Згідно з ст. 656 ЦК України майнові права можуть бути предметом договору купівлі-продажу. До договору купівлі-продажу майнових прав застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не випливає зі змісту або характеру цих прав. За договором купівлі-продажу майнових прав покупець отримує у власність не індивідуально визначене нерухоме майно з усіма притаманними йому властивостями, а майнові права на ще не існуюче майно, яке може стати таким при сукупності всіх передбачених будівельною документацією обставин. Законодавець не обмежує власника майнових прав на нерухоме майно в здійсненні будь-яких не заборонених законом операцій щодо цих прав, в тому числі щодо уступки права вимоги (цесії) за такими договорами.

Відповідно до ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу нерухомого майна укладається в письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Суд першої інстанції установив, що 21 грудня 2016 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Березнякижитлобуд» та Приватним акціонерним товариством «Транспортні системи» укладено договір № 32/5 про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», відповідно до умов якого Кооператив зобов`язується організувати будівництво житлового будинку АДРЕСА_1 за рахунок внесків учасників та внесків інших асоційованих членів Кооперативу, здати його в експлуатацію, передати Учаснику приміщення, визначене в п. 1.5. договору в обмін на внесок учасника та всі документи, необхідні учаснику на підтвердження права власності а нього, а Учасник зобов`язується сплатити до Кооперативу внески у розмірах та порядку, встановлених даним договором та додатками до нього, та має право отримати об`єкт нерухомості лише за умови повної сплати внеску, встановленого даним договором до Учасника.

Пунктом 1.5. цього договору сторони визначили, що предметом договору є квартира АДРЕСА_1 , загальною (проектною) площею 49,00 кв.м., поверх 4, секція 5.

Згідно з п. 2.1. договору вартість будівництва визначається кооперативом відповідно до проектно-кошторисної документації та на день укладення договору становить 931 000 грн.

Після підписання цього договору учасник здійснює платіж 100% вартості будівництва не пізніше 22 грудня 2016 року включно (п. 2.2. договору).

Відповідно до довідки ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд» про здійснення повної оплати пайового внеску від 08 лютого 2017 року, асоційований член ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд» ПрАТ «Транспортні системи» вніс в грошовій та іншій майновій формі пайовий внесок по договору № 32/5 від 21 грудня 2016 року, що становить 931 000,00 грн по спорудженню об`єкту нерухомості, розташованого по АДРЕСА_1 та має наступні характеристики - однокімнатна квартира будівельний номер АДРЕСА_1 , загальною площею 49,00 кв.м. на 4 поверсі, секції 5.

Як визначено п. 4.2.1 договору № 32/5 про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», укладеного 21 грудня 2016 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Березнякижитлобуд» та Приватним акціонерним товариством «Транспортні системи», кооператив зобов`язаний організувати будівництво об`єкту будівництва та здачу його в експлуатацію. Орієнтовний строк здачі загально-будівельних робіт об`єкту будівництва - січень 2017 року. Кооператив має право в односторонньому порядку змінити строк будівництва об`єкту будівництва на строк до шести місяців і це не буде вважатись порушенням умов цього договору.

ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд» 4 квітня 2017 року видало довідку, якою надало згоду асоційованому члену кооперативу, Приватному акціонерному товариству «Транспортні системи» передавати права учасника за договором № 325 від 21 грудня 2016 року третім особам за умови, що така передача буде відбуватися до моменту здачі об`єкту нерухомості, розташованого по АДРЕСА_1 в експлуатацію.

Як видно із матеріалів справи, 04 квітня 2017 року між Приватним акціонерним товариством «Транспортні системи» (продавець) та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу пайового внеску, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 1256.

Пунктом 1 цього договору визначено, що Приватне акціонерне товариство «Транспортні системи» продає, а ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних частках (по 1/2 у праві спільної часткової власності кожна) купують пайовий внесок за договором № 32/5 про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», укладеного 21 грудня 2016 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив» «Березнякижитлобуд» та Приватним акціонерним товариством «Транспортні системи», за умовами якого Приватне акціонерне товариство «Транспортні системи» зобов`язалось сплатити кооперативу грошові кошти у сумі 931000,00 грн для будівництва та вводу в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд» зобов`язалось організувати будівництво та по закінченню будівництва здати його в експлуатацію та передати учаснику об`єкт нерухомості, що має наступні характеристики - однокімнатна квартира будівельний номер АДРЕСА_1 .

Пунктом 2 договору встановлено, що пайовий внесок у розмірі 931000,00 грн сплачений продавцем в повному обсязі, що підтверджується довідкою про здійснення повної оплати пайового внеску від 08 лютого 2017 року, виданою ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд».

Згідно з пунктом 4 договору вартість продажу вказаного в п. 1 пайового внеску визначена сторонами в розмірі 856520,00 грн. Грошові кошти передані покупцями продавцю повністю до підписання цього договору. Підписи сторін на договорі купівлі-продажу підтверджують відсутність будь-яких претензій щодо повернення розрахунків за цим договором. Сторони свідчать, що розрахунок між ними відбувся з дотриманням вимог чинного законодавства України.

Пунктом 7 договору визначено, що до покупців переходять усі права та обов`язки Учасника в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав та обов`язків пропорційно до куплених ними часток,

Умовами пункту 10 зазначеного договору визначено, що на виконання умов договору продавець передає покупцеві договір № 32/5 про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», укладеного 21 грудня 2016 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Березнякижитлобуд» та Приватним акціонерним товариством «Транспортні системи». Продавець зобов`язаний повідомити ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд» про відчуження пайового внеску.

Абзацом 2 пункту 16 договору встановлено, що цей договір є невід`ємною частиною договору № 32/5 про сплату пайових внесків у ОК «ЖБК «Березнякижитлобуд», укладеного 21 грудня 2016 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Бережнякижитлобуд» та Приватним акціонерним товариством «Транспортні системи».

Обгрунтовуючи свої вимоги, позивачі стверджували, що вони виконали умови договору щодо оплати вартості квартири у повному обсязі та мали законні очікування отримати необхідні для оформлення права власності на квартиру документи та набути права на неї, однак у зв`язку з не введенням в експлуатацію об`єкту нерухомості, ухиленням від виконання своїх зобов`язань відповідачами вони позбавлені законної можливості підтвердити свої права на об`єкт інвестування шляхом реєстрації права власності на нього.

Разом з цим, відповідно до інформації з реєстру речових прав, право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстроване з 06.08.2018 приватним нотаріусом КМНО Вдовиченко Н.О. за ОСОБА_1

ОСОБА_1 не був залучений до розгляду даної справи у суді першої інстанції.

Апеляційний суд також установив, що у провадженні Дарницького районного суду перебуває цивільна справа №753/196/24 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Рів`єра», приватне акціонерне товариство «Транспортні системи» про скасування державної реєстрації права власності на квартиру та витребування її у іншої особи та визнання права власності на квартиру.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Спірні правовідносини стосуються права позивачів та особи, що не брала участь у розгляді справи, ОСОБА_1 , щодо набуття права власності на спірну квартиру.

Звертаючись до суду з позовом про визнання майнових прав на об`єкт інвестування, позивачі посилалися на невведення в експлуатацію об`єкту нерухомості, ухилення від виконання своїх зобов`язань відповідачами.

Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі

№ 523/9076/16-ц вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Відповідно до частин першої - четвертої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі 203/2/19).

Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.

Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє в позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 39), від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (пункт 75)).

Встановивши, що спірні правовідносини стосуються прав та обов`язків

ОСОБА_1 як особи, за якою на час розгляду справи зареєстроване право власноті на спірну квартиру, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом справи.

Отже, перевіривши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги, дослідивши всебічно, повно та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, апеляційний суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у зв`язку із тим, що визначений позивачами суб`єктинй склад учасників справи та їх процесуальний статус позбавляють суд можливості перевірити обґрунтованість заявлених ними вимог по суті.

Відповідно до положень ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 365, 367, 369, 374, 375, 376, 381 - 384 ЦПК України, суд,

П о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який не брав участь у розгляді справи, задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 20 вересня 2022 року скасувати, ухвалити по справі нове судове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до приватного акціонерного товариства «Транспортні системи», Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Брезнякижитлобуд» про визнання майнових прав на об'єкт інвестування - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст судового рішення складено 10 вересня 2024 року.

Головуючий: М.В. Мережко

Судді: Н.В. Поліщук

В.В. Соколова