Рішення

Іменем України

05 вересня 2024 року

смт Краснопілля

справа № 592/10643/24

провадження № 2/578/255/24

Краснопільський районний суд Сумської області в складі: головуючого судді Косар А. І.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну

справу Єдиний унікальний номер судової справи 592/10643/24

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» (скорочене найменування ПАТ «НАСК «ОРАНТА»)

відповідач: ОСОБА_1

предмет позову: спір про стягнення виплаченого страхового відшкодування

учасники судового провадження:

представник позивача ОСОБА_2 в режимі відеоконференції

секретар судового засідання Литвин А. В.

та установив:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2024 року ПАТ «НАСК «ОРАНТА» в особі директора Сумської обласної дирекції компанії Резнік Наталії Миколаївни звернулося до Ковпаківського районного суду м. Суми з позовом доОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування,у якому просить стягнути з відповідача в його користь суму виплаченого страхового відшкодування у розмірі 20 588,48 грн та 3 028 грн судового збору.

Процесуальні дії у справі

28 червня 2024 року Ухвалою Ковпаківський районний суд м. Суми справу Єдиний унікальний номер 592/10643/24 за позовною заявою ПАТ «НАСК «ОРАНТА» до ОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування передано на розгляд за підсудністю до Краснопільського районного суду Сумської області за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2024 головуючим суддею визначено Алевтину Іванівну Косар.

30 липня 2024 року Ухвалою Краснопільський районний суд Сумської області /далі суд/ прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі Єдиний унікальний номер 592/10643/24 в порядку спрощеного позовного провадження. Справу призначив до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 15:00 год. 05 вересня 2024 року.

Представник позивача у судовому засідані позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач на судове засідання не прибув. Поштове відправлення з копією ухвали суду про відкриття провадження у справі повернулося за зворотною адресою як невручене /адресат відсутній за вказаною адресою/.

Суд звертає увагу, що кореспонденція направлялася відповідачу за місцем реєстрації, зазначеному у Єдиному державному демографічному реєстрі фізичних осіб. Отже, лише відповідач за власним волевиявленням не скористався правом отримати кореспонденцію від суду, а тому відповідач вважаються таким, що повідомлений про перебування справи на розгляді. Неотримання відповідачем ухвали суду та копії позовної заяви з додатками відбулося саме з його вини. Відповідач, у разі незнаходження за його адресою реєстрації, повинен був докласти зусиль про отримання поштової кореспонденції за цією адресою. Крім того, неотримання ухвали суду відповідачем у вказаному випадку не може бути причиною для порушення законного права позивача на розумний строк розгляду його справи.

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/15442/17 та від 04.12.2018 у справі №921/32/18.

Крім того, Верховний Суд в постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 зазначив, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Відповідач у визначений судом процесуальний строк не подав заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позовну заяву.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням статті 280 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК/.

Згідно зі статтею 282 ЦПК, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду);характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням стст 247, 280 ЦПК.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 26.04.2007 у справі "Олександр Шевченко проти України" та від 14.10.2007 у справі "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004) (постанова Верховного Суду від 19.08.2019 у справі № 922/3016/17).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (постанова Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №910/15330/19, від 31.03.2020 у справі №910/11383/19).

Отже, відповідач мав можливість ознайомитись з матеріалами справи та підготувати свої заперечення чи пояснення відносно позову.

Слід також зауважити, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина 3 статті 13 ЦПК).

Обставини справи, встановлені судом

19 жовтня 2022 року між ПАТ «HACK «ОРАНТА» та ОСОБА_3 укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № AT 2651700, за яким забезпеченим транспортним засобом є автомобіль ГАЗ 3221 реєстраційний номер НОМЕР_1 договором визначені ліміти відповідальності 320 000,00 грн за шкоду заподіяну життю і здоров`ю та 160 000 грн за шкоду заподіяну майну, франшиза - 0 грн.

09 грудня 2022 року відповідач, керуючи автомобілем ГАЗ 3221 реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Бандери в м. Суми, під час руху допустив наїзд на автомобіль Hyundai i30 реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 .

Внаслідок зіткнення автомобіль Hyundai i30 реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , отримав механічні пошкодження.

Вина ОСОБА_1 в скоєнні ДТП підтверджується постаново Ковпаківського районного суду м. Суми від 27 грудня 2022 року (справа №592/10410/22).

ОСОБА_4 12 грудня 2022 рок подав до ПАТ «НАСК «ОРАНТА» повідомлення про ДТП. Того ж дня аварійним комісаром був оглянутий пошкоджений транспортний засіб, про що складений відповідний протокол огляду транспортного засобу, в якому зазначено перелії пошкоджень та їх опис.

Відповідно до страхового акту № ОЦВ-22-18-84391/1 від 19 січня 2023 року та розрахунку страхового відшкодування від 18 січня 2023 р., страхове відшкодування в сумі 20 588,48 грн виплачено ОСОБА_4 . Зазначена сума була перерахована платіжним дорученням № 3872 від 19 січня 2023 року.

Встановлені судом обставини підтверджуються матеріалами справи.

Мотивувальна частина

Позиція суду

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК, провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 4 ЦПК, кожна особа має право в порядку , встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 12 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 13 ЦПК суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 81 ЦПК передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 264 ЦПК, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд доходить висновку, що позов ПАТ «HACK «ОРАНТА» про стягнення виплаченого страхового відшкодування є підставним до задоволення з огляду на таке.

Застосовані норми права, та мотиви, з яких виходить суд

Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України /далі ЦК/,шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У відповідності до частини другої статті 1187 ЦК, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Статтею 979 ЦК передбачено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Частиною першою статті 990 ЦК передбачено, що страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акту (аварійного сертифіката).

Відповідно до частини першої статті 1191 ЦК особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів страховим випадком є подія, внаслідок якої заподіяна шкода третім особам під че дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася за участю забезпеченої транспортного засобу і внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована за договором.

Відповідно до статті 33.1. Закону України «Про обов`язкове страхування цивільне правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» учасник дорожньо-транспортної пригоди зобов`язані невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня настання дорожньо-транспортної пригоди, письмово надати страховику, з яким укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правове відповідальності повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду встановленого МТСБУ зразка, а також відомості про місцезнаходження свого транспортного засобу та пошкодженого майна, контактний телефон та свою адресу.

Відповідно до статті 35 Закону України «Про обов`язкове страхуванню цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів): передбачено, що для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) заяву про страхове відшкодування та документи, які визначені п. 35.2. статті 35 Закону.

Відповідно до статті 22 Закону України Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів при настанні страхового випадку страховик відповідно до лімітів відповідальності відшкодовує у встановленому Законом порядку оцінену шкоду, яка була заподіяна у результаті дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Відповідно до статті 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до п.7.38 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів (затвердженої Наказом Міністерства коефіцієнт фізичного зносу (Ез) характеризує втрату вартості колісних транспортних засобів (його складових), яка зумовлена частковою або повною втратою первісних технічних та технологічних якостей колісних транспортних засобів (його складових) порівняно з вартістю нового або подібного колісних транспортних засобів (його складових).

На підставі статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Згідно з правилами статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, а) якщо він керував транспортним засобом у стані сп`яніння під впливом алкоголю, наркотичних, психотоксичних чи інших одурманюючих речовин; б) якщо він керував транспортним засобом без права на керування транспортним засобом відповідної категорії; в) якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, п знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником); г) якщо дорожньо-транспортна пригода визначена в установленому порядку безпосередньо наслідком невідповідності технічного стану та обладнання транспортного засобу існуючим вимогам Правил дорожнього руху; ґ) якщо він не повідомив страховика у строки і за умов, визначених у підпункті 33.1.2 пункту 33.1 статті 33 цього Закону; д) якщо страховий випадок настав з використанням забезпеченої транспортного засобу в період, не передбачений договором внутрішньої страхування (при укладенні договору страхування з умовою використань транспортного засобу в період, передбачений договором страхування).

На підставі протоколу огляду транспортного засобу складено ремонтну калькуляцію № С84391/23Н від 12 січня 2023 р., де визначено вартість відновлювального ремонту автомобіля Нуuпdai i30 реєстраційний номер НОМЕР_2 , в результаті його пошкодження при ДТП (без врахування зносу деталей, що замінюються) склала 30 294,30 грн.

У цій справі строк експлуатації пошкодженого транспортного засобу Нуuпdai i30 реєстраційний номер НОМЕР_2 перевищує 7 років, то Ез застосовується на загальних підставах і становить 59%.

Розмір матеріального збитку (з врахуванням зносу деталей, що замінюються), завданого власнику автомобіля Нуuпdai i30 реєстраційний номер НОМЕР_2 , в результаті його пошкодження при ДТП складає 20 588,48 грн.

Відповідно до страхового акту № ОЦВ-22-18-84391/1 від 19 січня 2023 року та розрахунку страхового відшкодування від 18 січня 2023 р., страхове відшкодування в сумі 20 588,48 грн виплачено ОСОБА_4 . Зазначена сума була перерахована платіжним дорученням № 3872 від 19 січня 2023 року.

Відповідно до постанови Ковпаківського районного суду м. Суми від 1 грудня 2022 р. відповідач після скоєння ДТП, залишив місце скоєння пригоди.

Крім того, в порушення вищезазначених вимог закону Відповідач не повідомив страховика ПАТ «HACK «ОРАНТА» про настання дорожньо - транспортної пригоди.

При вирішенні спору суд також враховує наступне.

Відповідно до вимог статті 263 ЦПК, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог.

Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача, якщо вони є.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору частини четвертої статті 263 ЦПК, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідач відгук на позов не подав, тим самим не спростував обставин, викладених у позові.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 , який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, залишив місце скоєння пригоди та не повідомив страховика ПАТ «HACK «ОРАНТА» про настання дорожньо - транспортної пригоди, що є порушенням статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу.

У цій справі правовідносини виникли між страховиком і страхувальником, і останній порушив статтю 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», тому суд доходить висновку, що позов про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого страхового відшкодування в розмірі 20 588, 48 грн підлягає задоволенню.

Щодо судових витрат

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У цій справ, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 3 028 гривень, які документально підтверджені.

Керуючись стст. 200, 206, 223, 258, 263, 268, 272, 280-282, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

Ухвалив:

Задовольнити позов ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА».

Стягнути із ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» , суму виплаченого страхового відшкодування у розмірі 20 588 (двадцять тисяч п`ятсот вісімдесят вісім) грн 48 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» витрати зі сплати судового збору у розмірі 3 028,00 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Інформація про сторони та інших учасників справи:

Позивач: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» , місцезнаходження юридичної особи: вулиця Здолбунівська, номер будинку 7-Д, місто Київ, 02081, Україна.

Представники позивача: директор Сумської обласної дирекції ПАТ «НАСК`ОРАНТА» Резнік Наталія Миколаївна діє за довіреністю компанії; Скринька Людмила Олександрівна, РНОКПП: НОМЕР_4 , діє за довіреністю компанії, адреса для листування: вулиця Засумська, номер будинку 3, місто Суми Сумської області, Україна.

Відповідач: ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; встановлене зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повне судове рішення складено 10 вересня 2024 року

Суддя А. І. Косар