Справа № 638/1840/24
Провадження № 2/638/3026/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2024 м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючої судді Штих Т.В.

за участі секретаря Василенко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів,-

в с т а н о в и в:

Адвокат Бондарчук О. А., який діє в інтересах ОСОБА_1 , через електронний суд звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пеню 3% від суми зобов`язання за 21 день прострочення в розмірі 63 630 (шістдесят три тисячі шістсот тридцять грн.).

Позовна заява мотивована тим, що 02 липня 2021 року між нею та відповідачем укладено договір підряду, за умовами якого фізична особа-підприємець ОСОБА_2 зобов`язався виконати за її замовленням східцеві огородження за ескізом, а вона мала сплатити за виконання цих робіт 101 000,00 грн. Попередня оплата в розмірі 60 000,00 грн сплачена нею одразу в момент підписання договору.

Вказала, що за умовами пункту 2.1.1. вказаного договору підрядник зобов`язався виконати роботу належної якості згідно з описом та кресленнями, зазначеними в додатковій угоді. Строк виконання становив 46 днів та сплинув 17 серпня 2021 року.

Однак, в порушення умов договору жодних креслень не виконувалося та додаткових угод не укладалось, що у подальшому призвело до порушення відповідачем зобов`язань за договором та неналежного виконання роботи з виготовлення східцевого огородження.

Зазначила, що 25 жовтня 2021 року підрядником на її адресу доставлено виготовлений виріб, який не відповідав її вимогам, про що вона одразу повідомила відповідача за його номером телефону. Акт приймання-передачі не складався.

Вказала, що підрядник проігнорував її неодноразові вимоги виконати належним чином свої зобов`язання за договором та поставити виріб, який відповідає її вимогам, що стало підставою для складання вимоги - претензії від 30 жовтня 2021 року, яка направлена відповідачу на юридичну та фактичну адреси, а також електронною поштою. Проте, станом на 30.02.2024 року жодної відповіді на цю вимогу вона не отримала. Замовлений виріб не виготовлено та не поставлено, договір не розірвано, попередню оплату їй не повернуто. Раніше привезений виріб відповідач вивіз.

В позові зазначено, що постановою Харківського апеляційного суду від 19.12.23. у справі № 638/17615/21 за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 встановлено, факт порушення фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 строку виконання зобов`язань за вищевказаним договором на 21 день, а саме: з 17 серпня 2021 (кінцевий строк виконання робіт) по 07 вересня 2021 (дата складання ФОП ОСОБА_2 акту приймання-передачі).

Станом на 07 вересня 2021 року прострочення за вищевказаним договором складає 21 день, тобто пеня за прострочення виконання зобов`язання становить 63 630,00 грн (3030,00 * 3% * 21 днів).

Просила стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 пеню 3% від суми зобов`язання за кожен день прострочення в розмірі 63 630,00 грн.

Від відповідача відзиву не надходило.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 лютого 2024 року по справі відкрито спрощене позовне провадження.

Представник позивачки надав до суду заяву в якій просив розглядати справу за відсутності сторони позивача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином шляхом направлення повісток в електронний кабінет.

В зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

З`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вивчивши та дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зі змісту ст.ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - достатності.

Статтями 12,81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 02 липня 2021 року між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 укладено договір на виконання робіт з виготовлення металевої конструкції - східцевого огородження за ескізом.

Відповідно до пункту 1.1 договору підрядник зобов`язується виконати за завданням замовника роботу, зазначену у пункті 1.2 договору, та здати її результат замовнику, а замовник зобов`язується прийняти роботу та оплатити її.

Строк виконання робіт протягом 46 днів з моменту підписання договору (пункт 1.4).

Пунктом 2.1 договору передбачено, що підрядник зобов`язаний особисто виконати роботу належної якості згідно опису та креслень в додатковій угоді в строк, зазначений в пункті 1.4 договору, передати результат роботи замовнику та безкоштовно протягом 14 днів з моменту закінчення робіт виправити на вимогу замовника всі виявлені недоліки у разі мотивованої відмови замовника від приймання виробів у момент передачі виробу.

Пунктом 2.2. передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти виріб згідно опису та кресленням у додатковій угоді (підпункт 2.2.1). Після отримання від підрядника сповіщення про закінчення роботи замовник особисто або у разі закінчення строку, вказаного у пункті 1.4. договору, повинен оглянути та прийняти результат роботи у момент фактичної передачі виробів, а при виявленні відступів від договору, що погіршують результат роботи чи інших недоліків у роботі, невідкладно заявити про це підряднику, відправивши письмову мотивовану відмову від приймання виробів на e-mail ІНФОРМАЦІЯ_1 додатково, описавши претензію в акті приймання-передачі виробів (підпункт 2.2.2.).

Після усунення невідповідностей замовник зобов`язаний прийняти роботу у відповідності до пункту 3 договору (підпункт 2.2.3.

Замовник зобов`язаний оплатити роботу за ціною, вказаною в пункті 3 договору (підпункт 2.2.4).

Пунктом 2.3.2 договору передбачено право замовника відмовитись від виконання договору у будь-який час до здачі йому результатів роботи, сплативши підряднику частину встановленої ціни, пропорційно частині роботи, виконаної до отримання сповіщення про відмову замовника від виконання договору.

Пунктом 3 договору визначено, що ціна роботи складає 101 000,00 грн без ПДВ, передплата складає 60 000,00 грн, залишок 41 000,00 грн сплачується замовником після виконання роботи під час підписання акту прийому - передачі.

Пунктом 4.1. договору передбачено, що за порушення строку виконання робіт, зазначеного в пункті 1.4 договору, підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожен день прострочки.

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 складено на ім`я фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 вимогу-претензію, в якій вона вказала, що в порушення умов договору підряду жодних креслень не виконувалося та додаткових угод не укладалось, що у подальшому призвело до порушення підрядником зобов`язань за договором та неналежного виконання роботи з виготовлення східцевого огородження. 25 жовтня 2021 року підрядником на її адресу доставлено виготовлений виріб, який взагалі не відповідав її вимогам, про що вона одразу повідомила підрядника за його номером телефону. При цьому, жодного акту приймання-передачі виробу не складалось. У подальшому неодноразові вимоги виконати належним чином свої зобов`язання за договором та поставити виріб, який відповідає її вимогам, з боку підрядника виконані не були. Зазначила, що строк виконання робіт перевищено на 69 днів. Пропонувала вважати розірваним договір від 02 липня 2021 року та повернути попередню оплату за вказаним договором в розмірі 60 000,00 грн.

За приписами статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтею 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (стаття 854 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Як вбачається з правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 523/6003/14-ц (провадження № 14-84цс18), обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) закон покладає саме на замовника.

Згідно з частинами першою-третьою статті 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Згідно статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (статті 549, 551, 611 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 865 ЦК України до відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

Згідно частини 3 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

Частиною 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством.

Як встановлено судом, між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 виникли договірні зобов`язання щодо виготовлення металевої конструкції - східцевого огородження.

На підтвердження своїх вимог ОСОБА_1 надано до суду лише копію договору підряду та копію вимоги-претензії, з якої неможливо встановити дату її складання, оскільки дата її складання виправлена та зазначено жовтня 2021 року.

Доказів того, що ця претензія складена невідкладно після відмови у прийнятті замовленої металевої конструкції, що вона невідкладно інформувала підрядника про виявлені недоліки за номером його телефону чи іншим чином, позивачкою не надано.

З тексту вказаної претензії не вбачається, які саме вимоги замовниці підрядником не виконані, та у чому конкретно полягає невідповідність виготовленого східцевого огородження її вимогам, вона не є мотивованою.

Від підпису в акті приймання-передачі ОСОБА_1 також відмовилась без зазначення підстав.

За умовами підпункту 2.2.2 договору замовниця повинна була при виявленні відступів від договору, що погіршують результат роботи чи інших недоліків у роботі, невідкладно заявити про це підряднику, відправивши письмову мотивовану відмову від приймання виробів на e-mail ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатково описавши претензію в акті приймання-передачі виробів.

Однак, доказів виконання ОСОБА_1 вимог підпункту 2.2.2 суду не надано.

До того ж, позивачкою не надано доказів того, що вона взагалі направляла зазначену претензію на адресу відповідача, зокрема, поштових повідомлень, квитанцій про оплату послуг поштового зв`язку, інформації щодо відстеження пересилання поштового відправлення за трек-номером тощо. Надані нею описи вкладення до листів не можуть бути взяті до уваги, оскільки не містять ані дати, ані трек-номеру відправлення, ані відбитка печатки відділення поштового зв`язку.

При цьому, посилаючись на прострочення виконання відповідачем зобов`язання з виготовлення виробу ОСОБА_1 не надала доказів того, що після її відмови прийняти виготовлені конструкції, сторони узгодили якийсь інший вигляд замовленого східцевого огородження, що відповідатиме її вимогам.

Після відмови від прийняття робіт ОСОБА_1 не вимагала усунення конкретних недоліків, зменшення ціни роботи, безоплатного виготовлення іншої речі чи повторного виконання роботи або відшкодування збитків.

Отже, з наведеного слід дійти висновку, що до матеріалів справи ОСОБА_1 не надала належних і допустимих доказів на підтвердження неналежної якості виконаних робіт, невідповідності виготовленої металевої конструкції умовам договору та наявності вини відповідача. ОСОБА_1 не вказала, які саме істотні умови договору побутового підряду порушено відповідачем, а також не надала доказів того, що вона негайно заявила про виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків.

З наведених підстав в задоволені позову ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 81, 141, 259, 263-265, 279, 280-282, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про захист прав споживачів - залишити без задоволення.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги.

Рішення ухвалено та надруковано суддею в нарадчій кімнаті.

Повний текст рішення складено 12 вересня 2024 року.

Суддя: Т. В. ШТИХ