УХВАЛА

09 вересня2024 року

м. Київ

справа № 304/828/21

провадження № 61-9020 св 24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Коломієць Г. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Перечинської міської ради, Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, особа яка подала апеляційну скаргу - керівник Ужгородської окружної прокуратури, за касаційною скаргою заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України, Відділу архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради на ухвалу Закарпатського апеляційного суду у складі колегії суддів: Кожух О. А., Джуги С. Д., Собослоя Г. Г. від 16 травня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Перечинської міської ради, Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно.

Рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 21 грудня

2021 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на самочинно збудоване нерухоме майно, а саме торгову точку, літ. «В» площею 42,30 кв. м., та торгово-офісну будівлю, літ «Г» площею 34,70 кв. м., що розташовані по АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, керівник Ужгородської окружної прокуратури в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру

у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України (представник у Закарпатській області - сектор в Закарпатській області Держводагентства України), Відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради, як осіб, які не брали участі у справі, оскаржила рішення суду першої інстанції

в апеляційному порядку.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 20 травня 2022 року клопотання про поновлення процесуального строку задоволено та поновлено Ужгородській окружній прокуратурі в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України (представник у Закарпатській області - сектор в Закарпатській області Держводагентства України), Відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради строк на апеляційне оскарження рішення Перечинського районного суду

від 21 грудня 2021 року.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Ужгородської окружної прокуратури в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру

у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України (представник у Закарпатській області - сектор в Закарпатській області Держводагентства України), Відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради на рішення Перечинського районного суду від 21 грудня 2021 року.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 17 листопада 2023 року залучено до участі у справі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , як правонаступників позивача ОСОБА_1 .

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 16 травня 2024 року закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Ужгородської окружної прокуратури в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру

у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України (представник у Закарпатській області - сектор в Закарпатській області Держводагентства України), Відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради на рішення Перечинського районного суду від 21 грудня 2021 року у вказаній справі.

У червні 2024 року заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури

в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру

у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України, Відділу архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 16 травня 2024 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог абзацу 6 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обґрунтовується неправильним застосуванням апеляційним судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права

(абзац 6 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Крім того, у касаційній скарзі заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури просить суд повідомити про день і час розгляду справи Офіс Генерального прокурора, Закарпатську обласну прокуратуру та сторони у справі й здійснити розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора.

Колегія суддів не знаходить підстав для задоволення клопотання про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг

до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції

про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику

не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним

чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання

проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Zhuk v. Ukraine»

від 21 жовтня 2010 року).

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному вебпорталі судової влади України.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Таким чином, підстав для задоволення вищевказаного клопотання немає.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії

і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури про розгляд справи за участю представника Офісу Генерального прокурора відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Перечинської міської ради, Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, особа яка подала апеляційну скаргу - керівник Ужгородської окружної прокуратури, за касаційною скаргою заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури в інтересах Держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, Державного агентства водних ресурсів України, Відділу архітектури, житлово-комунального господарства, транспорту та благоустрою Перечинської міської ради на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 16 травня 2024 року призначити до розгляду у складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами на 25 вересня 2024 року.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць