Справа № 203/1856/24
Провадження № 2/0203/1028/2024
11.09.2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Єдаменко С.В.,
при секретарі Пархоменко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Співдружність Поля, 14» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
15 квітня 2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулось ОСББ «Співдружність Поля, 14» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам та обов`язковим платежам. В обґрунтування позову зазначено, що відповідачка є власником квартири АДРЕСА_1 . У будинку, в якому проживає відповідачка, було утворено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Співдружність Поля, 14». Позивач здійснює управління, утримання і використання спільного майна співвласників багатоквартирного будинку, на фінансування чого співвласниками, а у визначених випадках - орендарями та наймачами приміщень, сплачуються відповідні внески та платежі в розмірі, установленому загальними зборами позивача. Натомість, відповідачкою установлені внески на утримання спільного майна співвласників багатоквартирного будинку не сплачуються, що призвело до утворення, станом на дату подання позовної заяви, заборгованості в розмірі 13 406,24 грн. У зв`язку з цим, позивач просить суд стягнути з відповідачки заборгованість в розмірі 13 406,24 грн. та судові витрати по справі. (а.с.1-2)
Після надходження з відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур ДМР відповіді щодо зареєстрованого місця проживання відповідачки фізичної особи ОСОБА_1 (а.с.28), ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 травня 2024 року було прийнято дану позовну заяву на підставі п.9 ст.28 ЦПК України, та відкрито провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України і призначено її до розгляду в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін та їх представників. (а.с.29)
Представник позивача у судові засідання не з`явився, надав заяву в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності. (а.с.40)
Відповідачка в судові засідання не з`явилась, відзив на позов до суду не надходив. Відповідачка про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась шляхом оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України у відповідності до ст.ст.128, 129 ЦПК України (а.с.а.с.31, 37, 42), а також шляхом направлення на її адресу судових повісток. (а.с.а.с.30, 36, 41) Конверти, направлені на адресу відповідачки, повернулись до суду із позначкою «за закінченням терміну зберігання». (а.с.а.с.34, 38, 43) Клопотань про розгляд справи за її відсутності відповідачка не надала, про причини неявки не повідомила.
З урахуванням викладених вище обставин на підставі ст.ст.280, 287, 288 ЦПК України, розгляд справи проведено в заочному порядку. Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явились, справа розглянута без фіксування судового засідання технічними засобами, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав.
Судом встановлено, що 05 травня 2016 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Співдружність Поля, 14» (надалі ОСББ «Співдружність Поля, 14», об`єднання), створене співвласниками багатоквартирного будинку, та яке діє на підставі статуту. Місцезнаходження ОСББ «Співдружність Поля, 14»: м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 14. (а.с.17)
Відповідно до Статуту ОСББ «Співдружність Поля, 14» метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом (п.2.1 Статуту). (а.с.5-16)
Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками. Господарче забезпечення діяльності об`єднання може здійснюватися власними силами об`єднання (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання (п.2.2 Статуту). (а.с.5-16)
Завданням та предметом діяльності об`єднання, відповідно до його Статуту, є: забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном; забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території; забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання; здійснення господарської діяльності для забезпечення власних потреб (п.2.3 Статуту). (а.с.5-16)
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано за ОСОБА_1 , загальна площа якої складає 48,6 кв.м., житлова площа 16,3 кв.м. (а.с.21)
Відповідно до ст.1 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласники багатоквартирного будинку - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.
Отже, відповідачка є співвласником багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .
Відповідно до Статуту ОСББ «Співдружність Поля, 14» сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах і в строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників. Частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності (п.4.2 Статуту). (а.с.5-16)
Згідно протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку № 4 від 19 грудня 2018 року було затверджено розмір внеску (платежу) на утримання будинку та його прибудинкової території в розмірі 4 грн. 00 коп. за кв.м. з житлових приміщень, 4 грн. 20 коп. за кв.м. з нежитлових приміщень з 1 січня 2019 року. (а.с.22)
Відповідно до протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку № 7 від 28 грудня 2021 року було затверджено розмір внеску (платежу) на утримання будинку та його прибудинкової території в розмірі 6 грн. 00 коп. за кв.м. з 1 січня 2022 року. (а.с.23)
Згідно ч.2 ст.382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.
Відповідно до ч.1 ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).
Згідно ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч.2 ст.509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України.
Згідно п.5 та п.10 ч.1 ст.7 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники зобов`язані виконувати рішення зборів співвласників та своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.
Відповідно до ч.2 ст.7 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника.
Згідно ч.ч.1-3 ст.12 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» витрати на управління багатоквартирним будинком включають: 1) витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; 2) витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку; 2-1) витрати, пов`язані з виконанням зобов`язань за кредитним договором, укладеним за програмами Фонду енергоефективності; 3) витрати на сплату винагороди управителю в разі його залучення; 4) інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом.
Витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат.
Невикористання власником належної йому квартири чи нежитлового приміщення або відмова від використання спільного майна не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком.
Відповідно до ст.10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників відноситься до виключної компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.
Згідно ст.13 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Верховного Суду від 11 травня 2018 року по справі № 922/3087/17.
Відповідно до ст.15 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Згідно ст.16 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів.
Відповідно до ст.17 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів.
Статтею 20 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» врегульовано визначення часток внесків і платежів на утримання, експлуатацію та ремонт спільного майна. Так, частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 грудня 2020 року по справі № 910/6471/18 та у постанові Верховного Суду від 11.05.2018 року по справі № 922/3087/17.
Згідно ст.23 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.
У відповідності до ст.ст.526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином та у встановлені строки відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Як видно з матеріалів справи, внаслідок неналежного виконання відповідачкою свого обов`язку щодо сплати витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, у останньої утворилась заборгованість. Згідно розрахунків-вимог, наданих позивачем та не спростованих відповідачкою, заборгованість відповідачки за період з 01.10.2017 р. по 01.02.2024 р. зі сплати внесків становить 13 406,24 грн. (а.с.а.с.19, 20)
Суд, враховуючи вищевикладені норми чинного законодавства України, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні докази, доходить висновку, що позовні вимоги ОСББ «Співдружність Поля, 14» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання спільного майна співвласників багатоквартирного будинку є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розуміють: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, у тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Тобто, законодавець пов`язує можливість відшкодування витрат на професійну правничу допомогу із здійсненням даних витрат стороною у справі.
Верховний Суд у своїй постанові від 03 травня 2018 року в справі № 372/1010/16-ц дійшов висновку, що якщо стороною буде документально доведено, що нею понесені витрати на правову допомогу, а саме, надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат, стороні на користь якої ухвалено судове рішення.
На підтвердження понесених витрат на правову допомогу позивачем надано договір про надання правничої допомоги № 93 від 01 лютого 2023 року та акт приймання-передачі виконаних робіт від 21 лютого 2024 року за договором про надання правничої допомоги № 93 від «01» лютого 2024 р. (а.с.а.с.24, 25)
Згідно вищевказаного акту приймання-передачі виконаних робіт від 21 лютого 2024 року зазначено, що його було складено на виконання договору про надання правничої допомоги № 93 від «01» лютого 2024 р., в той же час, до позовної заяви додано договір про надання правничої допомоги № 93 від 01 лютого 2023 року.
Таким чином, у зв`язку із ненадання представником позивача розрахунку витрат, а також наданням акту виконаних робіт за договором про надання правничої допомоги № 93 від «01» лютого 2024 р., а не від «01» лютого 2023 р., у задоволенні вимоги щодо стягнення з відповідачки на користь позивача судових витрат на правничу допомогу слід відмовити.
Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, слід стягнути з відповідачки на користь позивача судовий збір в розмірі 3 028 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.3-5, 7, 10-13, 19, 23, 76-81, 133, 137, 141, 209, 210, 213, 228, 229, 247, 258, 259, 263-265, 274, 279, 280-289 ЦПК України, суд
Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Співдружність Поля, 14» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.ст.273, 289 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.В. Єдаменко