У Х В А Л А

І МЕ Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

16.09.2024 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Чепка В. В., ознайомившись з позовною заявою, поданою представником ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Субота М. І., до відділу державної виконавчої служби у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області, арбітражного керуючого Руденко Ольги Василівни про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна,

встановив:

На розгляд Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява, подана адвокатом Суботою М. І. в інтересах ОСОБА_1 , до відділу державної виконавчої служби у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області, арбітражного керуючого Руденко Ольги Василівни про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна.

Ознайомившись з позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст.175 та 177 ЦПК України.

Позивачем у змісті позовної заяви не зазначена ціна позову (п. 3 ч. 3 ст. 175), при цьому суд зазначає, що відповідно до положень п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю цього майна та у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

З огляду на наведене, позивачу слід визначити вартість майна станом на дату подання позовної заяви до суду (надавши відповідні докази на підтвердження визначення такої ціни) та вказати в тексті позовної заяви ціну позову.

Відповідно до позовної заяви позивач заявив одночасно дві позовні вимоги майнового та немайнового характеру.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день звернення до суду становить 1211,20 грн.

Згідно з п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день звернення до суду становить 1211,20 грн.

Згідно з долученою до матеріалів справи квитанцією позивач сплатив судовий збір в розмірі 2422, 40 грн.

У змісті позовної заяви позивач зазначає про те, що позов є немайновим, ціна позову у позовній заяві не зазначена, з огляду на те, що позивачем подано доказ сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн, однак встановити розмір судового збору за майновою вимогою наразі неможливо, через відсутність інформації про вартість майна станом на день звернення з даним позовом, суд вважає, що відповідно до вимог п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» позивачу, після визначення вартості спірного майна, слід надати належні докази його доплати у разі такої необхідності (з урахування вартості спірного майна).

Згідно п. 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Зі змісту позову вбачається, що позивач посилається на ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» як на правову підставу звернення з позовом про визнання права власності та скасування арешту майна. Також зі змісту позову можна зробити висновок про те, що позовні вимоги стосуються майна, яке залишилося після смерті батька позивача. Однак у позові позивач жодним чином не наводить нормативного обґрунтування наявності підстав визнання права власності на майно саме у порядку спадкування.

Згідно п. 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивачем у позові не зазначено про те, чи є на теперішній час інші спадкоємці за померлим; не зазначено, хто на момент смерті проживав разом з померлим ОСОБА_2 ; чи були батько і мати позивача на момент смерті батька у шлюбі; чи відмовилася мати позивача від спадкування (у разі перебування у шлюбі з батьком на момент його смерті).

Водночас, суд звертає увагу на те, що позивачем у підтвердження родинного зв`язку з померлим не додано свідоцтва про народження; не надано відмови нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину; не надано свідоцтва про шлюб батьків (у разі перебування батьків у шлюбі).

Таким чином, з урахуванням вищезазначеного, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Субота М. І., до відділу державної виконавчої служби у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області, арбітражного керуючого Руденко Ольги Василівни про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Чепка