16.09.2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №642/2436/24

Провадження №2-п/642/49/24

16 вересня 2024 року

м.Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Петрова Н.М., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 05.08.2024 у цивільній справі №642/2436/24,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 05.08.2024 позовні вимоги ТОВ «ФК «Фінтраст Україна» задоволено частково, з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Фінтраст Україна» стягнуто заборгованість за кредитним договором №5583667 від 22.02.2022 у розмірі 35 277,90 грн., яка складається з: суми кредиту - 7 000,00 грн., суми процентів за користування кредитом - 28 277, 90 грн., судові витрати за надання правової допомоги в розмірі 5 000, 00 грн. та витрати судового збору у розмірі 2 422, 40 грн.

09.09.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова звернулась ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення, в якій вона просить суд скасувати та переглянути заочне рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 05.08.2024 по справі №642/2436/24, звільнити від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до постановлення процесуального рішення по вказаній справі.

Заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, що їй не було відомо про розгляд справи, оскільки в порушення вимог ст. 128 ЦПК України судом не направлялись судові повістки про виклик, у зв`язку із чим вона була позбавлена можливості подати відзив на позов, а також надати пояснення щодо предмета спору.

Вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення до суду, суд дійшов висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 6 ст. 285 ЦПК України встановлено, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» №3674-VI.

Частинами 1,3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі або звільнити від їх сплати.

Наведене узгоджується з вимогами частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є військовослужбовці; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як вбачається з правової позиції Великої палати ВСУ від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18, питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, які перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Отже, суд керуючись ч.1 ст.82 ЦПК України, ч.1, ч.3 ст.136 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення або звільнити від їх сплати.

При цьому особа, яка звертається із відповідним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази (документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо).

Згідно з ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Проте, ОСОБА_1 до заяви про перегляд заочного рішення не додано документів, що підтверджують підстави звільненняабо відстрочення від сплати судового збору відповідно до закону, які суд має врахувати при розгляді клопотання про звільнення або відстрочення від сплати судового збору, тому клопотання про звільнення або відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до абз. 2 пп. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розмірупрожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн., 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 605,60 грн.

Таким чином, за подання заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 має сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. та надати суду відповідні докази його сплати або документи, що підтверджують підстави звільненняабо відстрочення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Частиною 7 ст. 285 ЦПК України встановлено, що до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Як вбачається із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи, ОСОБА_1 була обізнана про розгляд справи, копію ухвали та повістку про виклик до суду отримала 25.05.2024 та 27.07.2024, що підтверджується довідкою про причини повернення/досилання з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.134-135, 138-139).

Пунктом 991 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Отже, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачу вручена 25.05.2024 та 27.07.2024.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 по справі № 755/17944/18 (провадження № 61-185св23) та Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18 (провадження № 12-109гс19); від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18).

Таким чином, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення не відповідає вимогам ст.285 ЦПК України, оскільки не містить обставин, що свідчать про поважність причин її неявки в судове засідання.

Частина 8 ст. 285 ЦПК України встановлює, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

В даному випадку прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001(п. 53), відповідно до якого право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Зважаючи на вищевикладене, заявнику необхідно виправити вищевказані недоліки.

За таких обставин, в силу ч.1 ст.185 ЦПК України, вважаю за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявнику строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

Таким чином, якщо заявнику відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 3 ст.185 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 284, 285, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 05.08.2024 у цивільній справі №642/2436/24 - залишити без руху, надавши заявнику строк 5 (п?ять) днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Вебадреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішеньhttp://reyestr.court.gov.ua/з посиланням на номер справи.

Суддя Наталя ПЕТРОВА