Справа № 293/772/24
Провадження № 2/461/2501/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12.09.2024 року місто Львів

Суддя Галицького районного суду міста Львова Стрельбицький В.В., розглянувши та дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

I. Фактичні обставини справи, суть питання, яке вирішується суддею

ОСОБА_1 звернувся до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 21.05.2024 матеріали цивільної справи передано на розгляд за підсудністю до Галицького районного суду м. Львова.

19.06.2024 цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення надійшла до Галицького районного суду м. Львова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2024 для розгляду вказаної справи було визначено головуючого суддю Стрельбицького Віталія Вікторовича та 20.06.2024 справу передано судді.

Ухвалою від 24.06.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без руху та надано позивачу термін для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Копію вищевказаної ухвали було скеровано позивачу за поштовою адресою наведеною ним у позовній заяві.

З 09 липня 2024 (згідно поштового трекінгу) відправлення перебуває у точці видачі, тобто станом на 12.09.2024 ОСОБА_1 ухвалу суду від 24.06.2024 не отримав.

Станом на 12.09.2024 заяв щодо зміни місця проживання або будь-яких заяв чи клопотань на виконання ухвали Галицького районного суду м. Львова від позивача до суду не надходило. Також, у суду відсутні дані про явку позивача до поштового відділення задля отримання поштової кореспонденції та причини її неотримання.

II. Мотиви та висновки судді, а також положення закону, яким керувався суддя, постановляючи ухвалу

У відповідності до ч.3 ст. 185 ЦПК України, у випадку якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

За частиною першою статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Згідно частини четвертої статті 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи, серед іншого, зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвалюючи дане рішення суд також враховує, що статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Практикою Європейського суду з прав людини, яка в силу положень ч.4 ст.10 ЦПК України, являється преюдиційною, сформульовано позицію відповідно до якої, якщо заявники у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду їх справи їх права на доступ до правосуддя не є порушеними.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Суд виходить з того, що дотримання розумних строків розгляду справи є однією із ключових засад цивільного процесуального закону.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків. Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Питання щодо дотримання процесуального строку безпосередньо пов`язане з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

При цьому, варто зазначити, що ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці щодо України неодноразово звертав увагу на норми, що стосуються процесуальних строків, але в аспекті порушення принципу правової визначеності у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, Європейський суд з прав людини у справі у справі Melnik v. Ukraine ЄСПЛ зазначив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

Таким чином, судом встановлено, що незважаючи на те, що з моменту звернення позивача до суду 17.05.2024 та ухвалення судом рішення про залишення позовної заяви без руху, пройшов достатньо тривалий проміжок часу, позивач провадженням у справі не цікавився, недоліки позовної заяви не усунув, процесуальні документи та кореспонденцію скеровану судом на його адресу з невідомих судом причин не отримує, про зміну місця проживання чи перебування суд не повідомляв.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

У відповідності до ч. 5, 6, 7 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що оскільки позивачем, відповідно до ухвали судді, не виконано вимог ст. 185 ЦПК України та не усунуто недоліки виявлені при зверненні до суду, дану позовну заяву необхідно повернути позивачу.

Разом з цим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом, якщо перестануть існувати обставини (усунуто недоліки позовної заяви), що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення ? повернути позивачеві.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо будуть усунуті обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 12 вересня 2024 року.

Суддя В.В. Стрельбицький