Провадження № 2/756/4757/24
У Х В А Л А

«17» вересня 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління Національної поліції в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач через свого представника звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з цивільним позовом до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, у зв`язку з пошкодженням службового автомобіля унаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Позовна заява мотивована тим, що 18 жовтня 2023 року на 50 км. + 200 м. автодороги «Київ-Одеса» сталася ДТП за участю автомобіля «ЗАЗ», під керуванням водія автотранспортних засобів автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_1 , та автомобіля «Scania». Вироком Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11.04.2024 ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні вказаної ДТП. Позивач указує, що унаслідок ДТП автомобіль «ЗАЗ» отримав механічні пошкодження. Вартість матеріальних збитків, заподіяних позивачу, як власнику транспортного засобу, складає 96 992,06 грн, які він просив стягнути з відповідача у судовому порядку.

На час ДТП та спричинення збитків позивачеві ОСОБА_1 працював водієм автотранспортних засобів автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Київській області.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства: цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Справою адміністративної юрисдикції у розумінні п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України, є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів ст. 19 КАС України, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Аналогічні правові висновки зроблені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16, а також Верховним Судом у постановах від 04 вересня 2019 року у справі № 522/16964/15, від 05 лютого 2020 року у справі № 761/19799/17 та від 15 жовтня 2020 року у справі № 320/8119/17.

У згаданому вище позові Головного управління Національної поліції в Київській області позовні вимоги зводяться до відшкодування з відповідача шкоди, заподіяної ним під час проходження публічної служби в органах Національної поліції України внаслідок пошкодження службового автомобіля у ДТП, що сталася з його вини.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, суд уважає, що спір, який виник між сторонами підлягає розгляду у порядку адміністративного провадження.

Керуючись ст. 19, 186 ЦПК України, ст. 2, 4, 5, 17, 19 КАС України, -

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження за позовом Головного управління Національної поліції в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП - відмовити.

Роз`яснити Головному управлінню Національної поліції в Київській області про право звернення з позовними вимогами до окружного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Белоконна