Провадження №2/760/5171/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мартиновський В.В звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на майно, що складається з коштів на її банківському рахунку (пенсія) та іншого майна, яке належало їй на праві приватної власності.

Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги, інших спадкоємців у померлої немає.

Несвоєчасне звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини викликане тим, що після повномасштабного вторгнення Російської Федерації вона не змогла приїхати в Україну та особисто подати нотаріусу заяву. Крім того, позивач проходила лікування у медичній клініці Медбаза у м. Віль. Через хворобу, яка потребувала кваліфікованого лікування та хірургічного втручання, позивач не мала можливості повернутись до України.

18 липня 2023 року після повернення до України позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи О.О. із заявою про прийняття спадщини. Однак, листом №23/02-1 від 18 липня 2023 року нотаріусом було повідомлено позивача, що у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини остання має право звернутись до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи те, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті її матері та бажає прийняти спадщину, однак, позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину після її смерті в позасудовому порядку, вона звернулася до суду за захистом своїх прав.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 вересня 2023 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21 вересня 2023 року вказану справу було прийнято до розгляду, відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

22 листопада 2023 року до суду надійшов відзив відповідача, в якому представник Київської міської ради просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства та розглядати справу у відсутності представника Київської міської ради, а в частині стягнення з Київської міської ради судових витрат просив відмовити.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи О.О. належним чином завірену копію спадкової справи №7095008, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ухвалою суду від 12 лютого 2024 року було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макуху О.О.

12 березня 2024 року до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи О.О. надійшли витребувані докази, а саме копія спадкової справи №5/2023 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19 березня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, в якій зазначив, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, у поданому до суду відзиві просив слухати справу у його відсутність, просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

З`ясувавши доводи та аргументи сторін, обставини, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, дослідивши зібрані у справі докази, суд прийшов до такого висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 27 травня 1963 року.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 17 листопада 2022 року, серії НОМЕР_2 .

Листом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи О.О. №23/02-14 від 18 липня 2023 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та повідомлено, що у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини, ОСОБА_1 має право звернутись до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач, звернувшись до суду з указаним позовом, просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили, посилаючись на те, що пропустила строк з поважних причин.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною другою статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Як встановлено судом з наданої до суду копії спадкової справи № 5/2023 стосовно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 позивач 18 липня 2023 року звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи О.О. із заявою про прийняття спадщини, однак приватним нотаріусом листом №23/02-14 від 18 липня 2023 року повідомлено ОСОБА_1 , що у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини, вона має право звернутись до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливе за наявності таких умов: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 6121447св19).

Водночас, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З викладеного вбачається, що спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Крім того, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий висновок зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13 березня 2020 року у постанові у справі № 314/2550/17.

Так, представник позивача зазначає, що несвоєчасне звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини викликане тим, що після повномасштабного вторгнення Російської Федерації вона не змогла приїхати в Україну та особисто подати нотаріусу заяву. Позивач проходила лікування у медичному закладі в м. Віль, потребувала постійних обстежень та хірургічного втручання, а тому не могла повернутись до України з метою прийняття спадщини.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб до 26 березня 2022 року.

Указ Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 25 квітня 2022 року.

Указ Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 25 травня 2022 року.

Указ Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 23 серпня 2022 року.

Указ Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 21 листопада 2022 року.

Указ Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 19 лютого 2023 року.

Указ Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 20 травня 2023 року.

Указ Президента України від 01.05.2023 № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 18 серпня 2023 року.

Указ Президента України від 26.07.2023 № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 16 листопада 2023 року.

Як вбачається з копії паспорта громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_1 30 квітня 2022 року вона перетнула кордон України.

Із медичної документації, наданої позивачем, встановлено, що позивач перебувала на амбулаторному лікуванні у лікарні м. Віль, а 02 червня 2023 року останній було проведено хірургічне втручання, після якого позивачу були призначені післяопераційні обстеження на 03 липня 2023 року.

У постанові Верховного Суду від 23 листопада 2020 року у справі №315/714/19 Верховний суд визнав перебування спадкоємця на амбулаторному лікуванні достатньою підставою для надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а саме через перебування позивача у м. Віль, де остання проходила амбулаторне лікування, повномасштабне вторгнення Російської Федерації, яке завадило позивачу особисто подати нотаріусу заяву.

Встановлені обставини у своїй сукупності об`єктивно перешкоджали позивачу звернутися до нотаріуса із заявою.

Крім того, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_2 .

Згідно з вимогами статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідач наведені позивачем обставини не спростував.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності,і суд прийшов до висновку, що строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин та у зв`язку із обставинами, які перебували поза її волею, а тому позов необхідно задовольнити та встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці. Такий строк, на думку суду, буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 2, 10, 12, 13, 15, 141, 76-81, 89, 258, 263, 264, 265, 273, 280, 284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення подається учасниками справи безпосередньо (частина перша статті 355 ЦПК України) або через суд першої інстанції (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

- позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 );

- відповідач - Київська міська рада ( місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова