ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8034/24 Справа № 200/3317/13-ц Суддя у 1-й інстанції - Кудрявцева Т. О. Суддя у 2-й інстанції - Максюта Ж. І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - Максюти Ж.І.

суддів - Космачевської Т.В., Халаджи О.В.

за участю секретаря - Ніколиної А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 травня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук Ірина Леонідівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, ОСОБА_6 , про визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки та нерухомого майна, витребування домоволодіння та земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 травня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук Ірина Леонідівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, ОСОБА_6 , про визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки та нерухомого майна, витребування домоволодіння та земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності - залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду від 01 травня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає те, що дана справа не відноситься до категорії не відкладних судових справ, а тому суд враховуючи поважність причин, які були зазначені нею у заявах, які безпосередньо пов`язані зі складними умовами воєнних дій та реальною небезпекою для її життя, мав процесуальне право відкласти розгляд справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_4 - адвокат Шевчук О.М. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін, посилаючись на те, що подання апеляційної скарги має штучний характер з метою затягування розгляду справи, тому вважає, що ухвала суду постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук Ірина Леонідівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, ОСОБА_6 , про визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки та нерухомого майна, витребування домоволодіння та земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності залишено без розгляду.

В оскарженій ухвалі від 01 травня 2024 року суд першої інстанції посилався на п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, та зазначив, що ОСОБА_1 була в установленому порядку повідомлена про дату, час і місце проведення судових засідань, однак у судові засідання, призначені на 31 січня 2024 року, 22 березня 2024 року та 01 травня 2024 року, не з`явилася, надала заяви про відкладення розгляду справи з посиланням на те, що в зв`язку з небезпечною військовою ситуацією в Україні, масованими атаками на місто Дніпро, а тому вона була вимушена тимчасово залишити м.Дніпро, та змушена виїхати в більш безпечне для життя і здоров`я місто і не має об`єктивної можливості взяти участь у розгляді справи.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, конверт, яким було надіслано судову повістку на ім`я ОСОБА_7 про призначення справи на 31 січня 2024 року повернено із відміткою За закінченням дати зберігання.

Також, в матеріалах справи є довідка від 31 січня 2024 року (а.с.26 т.8) про те, що дана справа знята з розгляду у зв`язку із перебуванням судді Кудрявцевої Т.О. на лікарняному та перепризначена на 22 березня 2024 року на 13-00 год.

Що стосується повідомлення позивача ОСОБА_1 про розгляд справи на 22 березня 2024 року та на 01 травня 2024 року, то на підтвердження повідомлень про день та час розгляду справи до матеріалів справи додано сформовані в КП «Д-3» повістки на ім`я ОСОБА_1 .

Крім того, матеріали справи містять довідку від 22 березня 2024 року (а.с.47 т.8) про те, що на підставі рекомендацій Ради суддів України від 02 березня 2022 року щодо роботи судів в умовах воєнного стану та Розпорядження голови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 березня 2022 року, цивільна справа знята з розгляду та перепризначена на 01 травня 2024 року на 15-00 год.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

У частині восьмій статті 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (частина дев`ята статті 128 ЦПК України).

Відповідно до ч.10 ст. 128 ЦПК України судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю.

Згідно з ч.13 ст. 128 цього Кодексу за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Проте у справі немає доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи, призначений на 22 березня 2024 року та на 01 травня 2024 року, зокрема, доказів направлення йому судової повістки-повідомлення засобами поштового зв`язку або в системі «Електронний суд» та як наслідок, її отримання (вручення).

Наявні в матеріалах судові повістки на 22 березня 2024 року та на 01 травня 2024 року не можуть бути прийнятими як належний доказ повідомлення сторони про відповідні дати судових засідань, оскільки не містять інформації щодо отримання позивачем у законодавчо встановлений спосіб судової повітки на зазначені дати.

Зазначені обставини вказують на те, що позивач не був належним чином повідомленим судом першої інстанції про розгляд справи.

Крім того, згідно довідок, які складені секретарем судового засідання, то дана цивільна справа двічі була знята з розгляду не з підстав неявки позивача до суду, а з інших підстав, які зазначені у довідках (а.с. 26, 47 т. 8), які не можна вважати підставами для залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (в разі визнання явки позивача обов`язковою).

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, не врахував вище викладені норми процесуального права та не повідомив позивача про розгляд справи у встановленому процесуальним законом порядку.

З урахуванням викладеного колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали були порушені норми процесуального права та передчасно залишено позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, апеляційний суд за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин судом першої інстанції порушено норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, а тому ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Як роз`яснено у пункті 37 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції, передбачену в частині першій статті 293 ЦПК, або судом касаційної інстанції скасовано ухвалу, передбачену у пункті 2 частини першої статті 324 ЦПК, з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної та/або касаційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами статті 88 ЦПК.

Враховуючи, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, то питання відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги, відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягає вирішенню по завершенню розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 травня 2024 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: