Провадження № 2/625/80/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" вересня 2024 р. с. Різуненкове

Коломацький районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Скляренка М.О.,

за участю секретаря судового засідання Рахімової О.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в селі Різуненкове Богодухівського району Харківської області заяву представника відповідача за первісним позовом адвоката Лиски Павла Олександровича, діючого від імені та в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту, накладеного до подання позовної заяви, у цивільній справі за первісним позовом представника позивача адвоката Репетун Катерини Володимирівни, діючої від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, та зустрічним позовом представника відповідача адвоката Мирошниченко Ксенії Павлівни, діючої від імені та в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом стягнення грошової компенсації,

встановив:

Представник позивача адвокат Репетун Катерина Володимирівна, діючи від імені та в інтересах ОСОБА_2 , звернулася до Валківського районного суду Харківської області із позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю і поділ майна.

Відповідною ухвалою, постановленою суддею Валківського районного суду Харківської області 18 червня 2024 року, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження за вказаним вище позовом і справу призначено до розгляду у судовому засіданні.

27 червня 2024 року представником відповідача адвокатом Мирошниченко Ксенією Павлівною, діючою від імені та в інтересах ОСОБА_1 , у строк для подання відзиву пред`явлено зустрічний позов до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом стягнення грошової компенсації.

Відповідною ухвалою, постановленою суддею Валківського районного суду Харківської області 02 липня 2024 року, зустрічний позов представника відповідача адвоката Мирошниченко Ксенії Павлівни, діючої від імені та в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом стягнення грошової компенсації прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом.

В подальшому на підставі розпорядження в.о. голови Валківського районного суду Харківської області про передачу цивільної справи з одного суду до іншого згідно п.2 ч.1 та ч.4 ст. 31 ЦПК України цивільну справу за первісним і зустрічним позовом передано на розгляд до Коломацького районного суду Харківської області.

Відповідною ухвалою, постановленою суддею Коломацького районного суду Харківської області 04 липня 2024 року, справу прийнято до провадження і з метою виконання вимог, передбачених ч.1 ст. 189 ЦПК України, розпочато підготовче провадження та призначене підготовче засідання у справі.

Представником відповідача за первісним позовом адвокатом Лискою П.О., діючим від імені та в інтересах ОСОБА_1 , шляхом формування відповідного документа в системі «Електронний суд» до суду подана заява про скасування арешту, накладеного відповідною ухвалою, постановленою Валківським районним судом Харківської області 16 травня 2024 року, в якому адвокат Лиска П.О. просив скасувати арешт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна: 30957982), шляхом заборони його відчуження, накладений судом як захід забезпечення позову (т.1, а.с. 216-218).

В обґрунтування клопотання представник відповідача за первісним позовом адвокат Лиска П.О. зазначив, що 13 травня 2024 року представником заявника адвокатом Репетун К.В., діючою від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до Валківського районного суду Харківської області до подання відповідної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалою, постановленою Валківським районним судом Харківської області 16 травня 2024 року, вказану вище заяву представника заявника ОСОБА_2 адвоката Репетун К.В. задоволено частково, та накладено арешт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна: 30957982), шляхом заборони його відчуження.

І, вважаючи, що такий об`єкт нерухомого майна, на який судом накладено арешт, не існує, адвокат Лиска П.О. просив суд задовольнити заявлене ним клопотання, скасувавши арешт на нерухоме майно, накладений судом у якості забезпечення майбутнього позову.

Обґрунтовуючи свою позицію адвокат Лиска П.О. у заяві про скасування арешту також зазначив, що після купівлі будинка, на який накладено арешт, і до укладення шлюбу ОСОБА_3 здійснила реконструкцію домоволодіння шляхом руйнування попереднього будинку та побудови нового разом із гаражем, внаслідок чого площа будинка суттєво змінилася, проте при зверненні до суду із відповідною заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви представник позивача за первісним позовом і сам позивач ввели суд в оману щодо обсягу майна, його характеристик та вартості.

Крім того, як на підставу для скасування накладеного судом арешту представник відповідача за первісним позовом адвокат Лиска П.О. послався на ту обставину, що позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна поданий до суду поза межами строку, встановленого в імперативних приписах, закріплених у ч.4 ст. 152 ЦПК України.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом адвокат Лиска П.О. наполіг на задоволенні своєї заяви та надав свої пояснення в її обґрунтування.

Представник позивача за первісним позовом адвокат Репетун К.В. у підготовчому судовому засіданні категорично заперечила проти задоволення заявленої адвокатом Лискою П.О. заяви про скасування арешту на нерухоме майно, висловивши свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених у заяві адвоката Лиски П.О. доводів.

З`ясувавши та перевіривши доводи представника ОСОБА_2 адвоката Лиски П.О., викладені ним у заяві про скасування заходів забезпечення позову, а також заслухавши думку представників сторін суд зазначає наступне.

Як вбачається з протоколів автоматизованого розподілу судової справи та повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (т. 2, а.с. 8), а також зі змісту ухвал, постановлених Валківським районним судом Харківської області 13, 14 та 16 травня 2024 року (т.2, а.с. 6-7, 10-11, 12-16), представник ОСОБА_2 адвокат Репетун К.В. звернулася до Валківського районного суду Харківської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна 13 травня 2024 року.

За результатами розгляду вказаної вище заяви про забезпечення позову Валківським районним судом 16 травня 2024 року накладено арешт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна: 30957982), шляхом заборони його відчуження, про що свідчить відповідна ухвала про забезпечення позову, постановлена судом 16 травня 2024 року (т.2, а.с. 12-16).

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Нормами ЦПК України передбачається право сторін звертатися до суду з заявою про забезпечення позову, в тому числі і до подання позовної заяви. Також їм надано право подавати заяву про скасування заходів забезпечення позову.

У відповідності до ч. 4 ст. 152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Згідно приписів, закріплених у ч.ч. 1 та 2 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи, яке розглядається в судовому засіданні.

У ч. 4 ст. 158 ЦПК України закріплено вимогу, згідно якої за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

У п.10 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Згідно імперативних приписів, закріплених у ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Частиною 13 ст. 158 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Взявши до уваги те, що представником позивача адвокатом Репетун К.В, діючою від імені та в інтересах ОСОБА_2 , позов до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю і поділ майна подано до суду 24 травня 2024 року, а ухвала про його забезпечення постановлена судом 16 травня 2024 року, доводи адвоката Лиски П.О. щодо пропуску визначеного ч.4 ст. 158 ЦПК України десятиденного строку для пред`явлення позову, викладені ним в обґрунтування заяви про скасування накладеного судом арешту на нерухоме майно, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, а тому таке клопотання суд вважає безпідставним і таким, що не підлягає задоволенню.

Також суд на стадії підготовчого провадження не знаходить достатніх підстав для скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом до подання позовної заяви, позаяк визначених законом підстав судом під час розгляду відповідної заяви про скасування арешту не виявлено, розгляд справи за позовом, який забезпечено шляхом накладення арешту на нерухоме майно, ще триває, обставини, які зумовили застосування заходів забезпечення позову не змінилися, потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин не відпала, що, в свою чергу, свідчить про відсутність визначених законом підстав для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006р.).

Разом з цим суд зазначає, що згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 158, 258, 259,260, 261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача за первісним позовом адвоката Лиски Павла Олександровича, діючого від імені та в інтересах ОСОБА_1 , про скасування заходів забезпечення позову.

У скасуванні заходів забезпечення позову, вжитих Валківським районним судом Харківської області згідно ухвали, постановленої 16 травня 2024 року, у виді накладання арешту на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна: 30957982), шляхом заборони його відчуження відмовити.

Згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України, відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали суду виготовлений та підписаний 17 вересня 2024 року.

Суддя М.О. Скляренко