Справа № 459/2413/24
Провадження № 2/459/664/2024
У Х В А Л А

про передачу справи на розгляд іншому суду

12 вересня 2024 рокусуддя Червоноградського міського суду Львівської області Рудаков Д. І., ознайомившись із матеріалами позовної заяви, поданої позивачем ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

УСТАНОВИВ:

10.09.2024 позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просить розірвати шлюб з відповідачем.

Позивач у позовній заяві зазначив місце проживання відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Разом з цим, ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Тобто, не виключаючи можливість звернення позивача до суду за правилами загальної підсудності (за місцезнаходженням відповідача), законодавець встановлює альтернативну підсудність. Однак підстави для застосування правил альтернативної підсудності відсутні, адже доказів того, що остання за станом здоров`я чи інших поважних причин не може виїхати до місця проживання відповідача або ж досягнення подружжям домовленості стосовно розгляду справи за місцем проживання позивача матеріали справи не містять.

Як вбачається з позовної заяви, позивач разом із малолітньою дитиною зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 . Разом із тим, позивач вказує своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , проте, будь-яких доказів, що підтверджують відомості про місце проживання (перебування) останньої, матеріали позовної заяви не містять. До того ж, зареєстрована адреса проживання позивача та її малолітньої дитини знаходиться поза межами територіальної підсудності Червоноградського міського суду Львівської області.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» вільний вибір місця проживання чи перебування - право громадянина України, а також іноземця та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України, на вибір адміністративно-територіальної одиниці, де вони хочуть проживати чи перебувати; місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги; місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги.

Порядок реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб в Україні, а також форми необхідних для цього документів, встановлюються Порядком декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 р. № 265 (далі - Порядок).

Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Положення частини першої статті 27, частини першої статті 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи - сторони у справі, якщо інше не передбачено законом.

Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності.

Отже в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

Подібні за змістом висновки містяться у постанові Верховного Суду Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 червня 2024 року у справі № 554/7669/21 (провадження № 61-5805сво23).

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру (п.8 ст. 187 ЦПК України).

На виконання вищезазначених норм ЦПК України, 12.09.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру була отримана відповідь №782169, згідно з якою відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак місце реєстрації відповідача знаходиться на території, на яку також не поширюється юрисдикція Червоноградського міського суду Львівської області.

Так, Постановою ВРУ від 17.07.2020 року № 807-ІХ утворено у Львівській області Червоноградський район (з адміністративним центром у місті Червоноград) у складі територій Белзької міської, Великомостівської міської, Добротвірської селищної, Лопатинської селищної, Радехівської міської, Сокальської міської, Червоноградської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України, куди увійшло й с.Немилів.

Проте, Законом України від 03.11.2020 року «Про внесення зміни до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» Розділ XII Прикінцеві та перехідні положення зазначеного Закону доповнено пунктом 3 -1 такого змісту: до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2022 року. У свою чергу, Законом України від 16.11.2021 року «Про внесення зміни до пункту 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку із утворенням (ліквідацією) районів» термін здійснення місцевими судами своїх повноважень у межах раніше визначеної (до утворення (ліквідації) районів згідно Постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-IX) територіальної юрисдикції подовжено на один рік, але не пізніше 1 січня 2023 року.

В подальшому, Законом України «Про внесення зміни до пункту 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» від 01.12.2022 року встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX" (вступив в дію 23.12.2022 року).

До набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX юрисдикція щодо спорів за зареєстрованим місцем проживання як позивача, с. Розжалів, так і відповідача с. Гоголів колись Радехівського району Львівської області, є Радехівський районний суд Львівської області.

Отже, до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів, дана справа, виходячи з її загальної підсудності, належить до територіальної юрисдикції Радехівського районного суду Львівської області.

Відповідно п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Зважаючи на вищевикладене, дану справу слід передати за правилами територіальної підсудності до Радехівського районного суду Львівської області.

Ухвалення судом рішення з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності) є підставою для скасування судового рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 27, 28, 30,31 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Радехівському районному суду Львівської області (80200, Львівська область, м. Радехів, вулиця Львівська, 14а).

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали). Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дана ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повну ухвалу виготовлено 12.09.2024.

Суддя: Д. І. Рудаков