Справа № 444/2620/24
Провадження № 2/444/1052/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Зеліско Р. Й.

секретар судового засідання Мамедова Г.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 а звернулася в суд із позовом до Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Просить суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) додатковий строк чотири місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 з підстав зазначених у позові.

Вважає, що його право підлягає захисту в судовому порядку, як наслідок, просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 24.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Витребувано від приватного нотаріуса Вібла Ілони Юріївни належним чином завірену (прошиті та пронумеровані всі аркуші, скріплені гербовою печаткою) копію спадкової справи, яка заведена після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак її представник подав на адресу суду письмову заяву, у якій просить справу розглядати у її відсутності. Зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить такі задовольнити.

Представник відповідача, Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника, зазначив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог, при вирішенні справи покладається на думку суду.

Крім того, на виконання вимог ухвали суду від приватного нотаріуса Вібла Ілони Юріївни на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 28/2024, яка зареєстрована 30.04.2024 року після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

А тому, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Ч. 3 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Так як відповідач не заперечує проти позовних вимог, фактично визнали їх, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Ч. 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , який на день смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою: АДРЕСА_2 , що видно з копії свідоцтва по смерть від 02 грудня 2020 року та довідки № 1310 від 19.12.2023 року, що є в матеріалах спадкової справи.

Після смерті спадкодавця залишився заповіт на позивачку - ОСОБА_4 , посвідчений Магерівською селищною радою Жовківського району Львівської області від 08 червня 2018 року та зареєстрований у реєстрі за № 91. Він не скасований та не змінений, що видно з копії такого (а.с.13-14).

30 квітня 2024 року ОСОБА_2 подала приватному нотаріусу Львівського районного нотаріального округу Львівської області Віблі Ілоні Юріївні заяву про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 дідуся, ОСОБА_3 , за заповітом, що видно з копії такої у матеріалах спадкової справи.

Згідно вказаного заповіту від 08 червня 2018 року ОСОБА_3 заповів усе своє майно, з чого б воно не складалося і де б воно не знаходилось, а також все те, що буде належати йому на день смерті позивачці - ОСОБА_2 .

Однак, нотаріус надала позивачці лист про відмову від вчинення нотаріальної

дії № 129/02-14 від 30 квітня 2024 року, зазначивши, що необхідно за рішенням суду встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що видно з копії вказаного листа (а.с. 15).

Спадкова справа № 28/2024 після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , була відкрита саме на підставі заяви ОСОБА_2 від 30 квітня 2024 року, про що йдеться у відповіді нотаріуса.

Позивачка вважає, що мала поважні причини, що перешкоджали їй швидше подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Як встановлено судом, після складення заповіту спадкодавець вирішив ще за свого життя подарувати позивачці будинок, у якому проживав, присадибну ділянку та земельну ділянку для ведення особистого сільського господарства, що видно з копії договорів.

Поважними причинами для пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає:

-обмежувальні протиепідемічні заходи з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби КОВІД-19;

-робота позивачки та її чоловіка анастезіологами в КНП ЛОР «Клінічний центр дитячої медицини», що підтверджується копіями довідки № 52 від 22 травня 2024 року та довідки № 53 від 22 травня 2024 року;

-воєнний стан та мобілізація чоловіка позивачки ОСОБА_5 , що підтверджує наказ від 30 травня 2023 року № 281/к/Тр;

-наявність двох дітей шкільного віку.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 211 з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року було установлено на всій території України карантин, дію якого потім неодноразово продовжували.

Як встановлено, позивач є лікарем-анестезіологом, тому під час впровадження карантинних обмежень у неї тільки збільшився обсяг роботи. На той час і до сьогодні вона працює в КНП ЛОР «Клінічний центр дитячої медицини», що видно з копії довідки, що підтверджує даний факт.

З матеріалів справи видно, що чоловік позивачки був мобілізований на військову службу. Через складні сімейні обставини, повну зайнятість позивач впродовж тривалого часу змушена була відкладати візит до нотаріуса, щоб подати заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12 зазначено, що на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Згідно із позицією Верховного Суду у п. 48 постанови від 17 березня 2021 року у справі № 638/17 1 45/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до частини 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

П. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України (абз.1 п. 24 Постанови). При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови).

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, за змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій зокрема, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна, складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту.

Зважаючи на те, що позивачка є медичним працівником, і вона працювала та продовжує працювати у відділенні анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії, її чоловік мобілізований на військову службу, суд вважає, що причини пропущеного нею строку для прийняття спадщини є поважними, а відтак, суд вважає, що їй слід визначити додатковий строк для подачі заяви про спадкування за заповітом терміном три місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст. ст. 23, 141, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 28 серпня 2024 року.

Суддя: Зеліско Р. Й.