УХВАЛА

09 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 930/771/23

провадження № 61-13478 сво 23

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),

суддів: Гулька Б. І., Крата В. І., Фаловської І. М., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач- ОСОБА_1 ,

відповідач - Немирівське районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області,

розглянув справу за позовом ОСОБА_1 до Немирівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції

у Вінницькій області про стягнення моральної шкоди за касаційними скаргами ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду

від 15 серпня 2023 року у складі колегії суддів: Міхасішина І. В., Войтка Ю. Б., Матківської М. В., та ухвалу Вінницького апеляційного суду від 14 вересня

2023 року у складі колегії суддів: Якименко М. М., Ковальчука О. В., Сала Т. Б.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Немирівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції

у Вінницькій області (далі - Немирівське РУП ГУНП у Вінницькій області)

про відшкодування моральної шкоди.

Короткий зміст судових рішень

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 04 квітня

2023 рокупозовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме слід було зазначити, хто своєю дією чи бездіяльністю спричинив йому шкоду, у чому виник спір про право, надати докази наявності у Немирівського РУП ГУНП відповідної цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, можливості виступати стороною у судовому процесі; надати копії письмових доказів.

27 квітня 2023 року ОСОБА_1 подав заяву на виконання вимог ухвали Немирівського районного суду Вінницької області від 04 квітня 2023 року, в якій посилався на безпідставність вимог суду.

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 02 травня

2023 рокупозовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими до неї документами. Роз`яснено позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою

для її повернення.

Судове рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що 01 травня 2023 року

на адресу суду першої інстанції ОСОБА_1 направлено лист щодо виконання вимог ухвали суду від 04 квітня 2023 року з незрозумілим його змістом. Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 04 квітня 2023 року не виконана. Оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі районного суду від 04 квітня 2023 року, тому позовна заява підлягає поверненню позивачу як така, що не подана.

22 травня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 02 травня 2023 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 24 травня 2023 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, таких як: відсутність підпису наприкінці апеляційної скарги після викладу її змісту

(апеляційна скарга викладена на двох аркушах, підпис розміщено у верхньому лівому куті першої сторінки, до викладу її змісту), що позбавляє суд зробити однозначний висновок про те, що зміст та вимоги апеляційної скарги вчинені

і підтримуються ОСОБА_1 ; надання доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

05 червня 2023 року ОСОБА_1 подав заяву на виконання вимог ухвали Вінницького апеляційного суду від 24 травня 2023 року, в якій зазначив

про наявність підпису в апеляційній скарзі та його належність, з посиланням

на практику Вінницького апеляційного суду та Верховного Суду.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 09 червня 2023 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала,

у зв`язку з неусуненням недоліків.

29 червня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 02 травня 2023 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 06 липня 2023 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 повернуто скаржнику на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України (апеляційна скарга не підписана заявником, зокрема не містить підпису під текстом апеляційної скарги або під відміткою про наявність додатків; наявний запис у лівому верхньому куті титульної сторін скарги за своєю суттю

є візуванням документів, а не підписанням).

28 липня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 02 травня 2023 року.

Короткий зміст судових рішень суду апеляційної інстанції

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15 серпня 2023 рокувизнано дії ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами, а апеляційну скаргу йому повернуто.

Апеляційний суд виходив із того, що ОСОБА_1 утретє подав апеляційну скаргу, яка містить такі самі недоліки, на які йому вже вказував Вінницький апеляційний суд в ухвалах від 09 червня 2023 року та від 06 липня 2023 року, неусунення яких вже було підставою для повернення йому апеляційної скарги. Зауважено,

що за визначеною законодавцем структурою форми апеляційної скарги (стаття 356 ЦПК України) підпис особи, яка подає апеляційну скаргу, вчиняється саме під її текстом, як засвідчення авторства та підтвердження викладеного у ній тексту.

05 вересня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 02 травня 2023 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 14 вересня 2023 року визнано, що звернення позивача з цією апеляційною скаргою є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами. Апеляційну скаргу повернуто заявнику. Застосовано до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 5 368,00 грн та стягнуто з нього вказану суму

у дохід Державного бюджету України.

Апеляційний суд виходив із того, що ОСОБА_1 учетверте подав апеляційну скаргу, яка містить аналогічні з трьома попередніми апеляційними скаргами недоліки. Неодноразове подання ідентичної апеляційної скарги тією самою особою на ту саму ухвалу суду суперечить процесуальному закону. З метою запобігання

у подальшому зловживанню позивачем процесуальними правами, до нього необхідно застосувати заходи процесуального примусу.

Короткий зміст вимог касаційних скарг

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду 26 вересня 2023 року,

ОСОБА_1 просить оскаржувану ухвалу Вінницького апеляційного суду

від 14 вересня 2023 року скасувати й направити справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду 29 грудня 2023 року, ОСОБА_1 просить оскаржувану ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 серпня

2023 року скасувати й направити справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Надходження касаційних скарг до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 листопада 2023 року відкрито касаційне провадження

у вищевказаній справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 14 вересня 2023 року та витребувано її матеріали з Немирівського районного суду Вінницької області. Підставою відкриття касаційного провадження зазначено частину другу статті 389 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 березня 2024 року відкрито касаційне провадження

у вищевказаній справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 серпня 2023 року. Підставою відкриття касаційного провадження зазначено частину другу статті 389 ЦПК України.

У грудні 2023 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 травня 2024 року справу за зазначеною скаргою призначено до розгляду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2024 року вищевказану справу передано на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Згідно з протоколом автоматичного визначення складу суду від 21 червня 2024 року справу призначено судді-доповідачеві Синельникову Є. В., судді,

які входять до складу суду: Грушицький А. І. , Гулько Б. І. , Крат В. І. , Луспеник Д. Д. , Фаловська І. М. , Червинська М. Є .

Ухвалою Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 червня 2024 року заяви про самовідвід суддів Верховного Суду

Синельникова Є. В. та Грушицького А. І. задоволено. Відведено суддів

Синельникова Є. В. та Грушицького А. І. від участі у розгляді касаційних скарг ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 серпня 2023 року

та на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 14 вересня 2023 року у справі

за позовом ОСОБА_1 до Немирівського РУП ГУНП у Вінницькій області

про стягнення моральної шкоди. Передано справу для проведення повторного автоматизованого розподілу.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи

між суддями від 26 червня 2024 року справу передано судді-доповідачеві

Луспенику Д. Д., судді, які входять до складу колегії: Гулько Б. І., Крат В. І.,

Фаловська І. М., Червинська М. Є.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційні скарги

Касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду

від 14 вересня 2023 рокумотивована тим, що ухвала суду апеляційної інстанції

є незаконною та такою, що порушує його право на апеляційне оскарження судового рішення. Ні ЦПК України, ні іншими нормативно-правовими актами не встановлено правила та умови розташування підпису в позовній заяві, чи апеляційній скарзі. У справі міститься екземпляр апеляційної скарги позивача, який в лівому верхньому куті першої сторінки під прізвищем позивача містить рукописний підпис. Таким чином, в апеляційного суду був екземпляр апеляційної скарги з рукописним підписом особи, яка її подала. Отже, в апеляційного суду були відсутні правові підстави для повернення апеляційної скарги з підстав відсутності його підпису на такій скарзі.

Касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду

від 15 серпня 2023 року мотивована тим, що суд апеляційної інстанції помилково постановив ухвалу про повернення апеляційної скарги суддею-доповідачем одноособово, а не колегією у складі трьох суддів, що є обов`язковою підставою

для скасування цієї ухвали. У справі міститься екземпляр апеляційної скарги позивача, який в лівому верхньому куті першої сторінки під прізвищем позивача містить рукописний підпис.

Відзиви на касаційні скарги не надійшли.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, передаючи справу на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

Передаючи справу на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного

суду у складі Верховного Суду з посиланням на частину другу статті 403

ЦПК України, колегія суддів вважала, що необхідно відступити від правового висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 лютого 2023 року у справі № 127/32270/21 (провадження

№ 61-12567ск22).

Необхідність відступлення від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у вказаній ухвалі, викликана тим, що Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважав обґрунтованим висновок суду апеляційної інстанції про допущення особою,

яка подала апеляційну скаргу, зловживання процесуальними правами у зв`язку

з поданням втретє апеляційної скарги, яка містить такі самі недоліки, як і вже повернуті апеляційні скарги, а саме не підписана заявником (не містить його підпису під текстом скарги, а підпис розміщено у лівому верхньому куті перед текстом апеляційної скарги).

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду з такими висновками не погоджувався, посилаючись на те, що подані ОСОБА_1 третя та четверта апеляційні скарги містять його підпис,

а та обставина, що підпис розміщений не під текстом апеляційної скарги, а в лівому верхньому куті титульної сторінки апеляційної скарги, цього не спростовує.

Зауважено, що вимоги до процесуальних документів визначає процесуальний закон, а не Національний стандарт України, який поширюється лише

на організаційно-розпорядчі документи, на чому наголошувала Велика Палата Верховного Суду в постанові від 04 липня 2023 року (пункт 65) у справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21). Зазначене, на думку колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, є підставою для висновку

про непоширення на процесуальні документи (у тому числі апеляційні скарги) вимог пункту 5.22 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів»

(ДСТУ 4163-2020), затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації

та якості» від 01 липня 2020 року № 144, щодо розміщення підпису під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

Отже, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважав, що наведене свідчить про застосування судом касаційної інстанції принципово різного підходу до вирішення справ, що випливають з одних

і тих самих правовідносин, різне застосування положень закону, що викликає необхідність усунення виявлених розбіжностей у практиці їх розгляду Верховним Судом.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вивчивши матеріали справи, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла наступного висновку.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

У частині сьомій статті 34 ЦПК України передбачено, що засідання об`єднаної палати, Великої Палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні не менше ніж дві третини її складу.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, проаналізувавши доводи касаційних скарг ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, знаходить підстави для прийняття справи до свого розгляду.

Відповідно до частини другої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу

в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Стаття 356 ЦПК України передбачає вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга

не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності,

не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Відповідно до пункту 5.22 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2020), затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації

та якості» від 01 липня 2020 року № 144, підпис розміщують під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

За звичаями ділового обороту реквізит «Підпис» розміщується завжди в кінці документа, під його основним змістом, тобто під текстом документа, для того,

щоб зафіксувати дійсне схвалення автором документа його тексту та унеможливити спотворення його змісту.

У постанові від 04 липня 2023 року у справі № 233/4365/18 (провадження

№ 14-96цс21) Велика Палата Верховного Суду відхилила як необґрунтований аргумент третьої особи щодо неналежного (з порушенням пункту 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року № 55 ДСТУ 4163-2003) засвідчення відповідачем і державним виконавцем документів, доданих до відзиву на позовну заяву та апеляційної скарги (пункт 65).

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що вимоги до процесуальних документів і додатків до них визначає процесуальний закон, а не Національний стандарт України, затверджений Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики. Правила проставлення відмітки

про засвідчення копії документа, визначені в пункті 5.27 ДСТУ 4163-2003,

не поширюються на засвідчення копій документів, які учасники справи подають

до суду.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду наголошував, що подані ОСОБА_1 третя та четверта апеляційні скарги містять його підпис. Факт того, що підпис розміщений не під текстом апеляційної скарги, а в лівому верхньому куті титульної сторінки апеляційної скарги, вказаного не спростовує.

Разом із цим, в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 лютого 2023 року у справі № 127/32270/21 (провадження № 61-12567ск22) вказано про обґрунтованість висновків суду апеляційної інстанції про допущення особою, яка подала апеляційну скаргу, зловживання процесуальними правами у зв`язку з поданням втретє апеляційної скарги, яка містить такі самі недоліки, як і вже повернуті апеляційні скарги, зокрема не містить його підпису під текстом скарги, а підпис розміщено у лівому верхньому куті перед текстом апеляційної скарги.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду враховує, що Велика Палата Верховного Суду зробила висновок лише щодо незастосування до процесуальних документів Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики

від 07 квітня 2003 року № 55 ДСТУ 4163-2003, але не висловила свого правового висновку щодо можливості застосування звичаїв ділового обороту і обов`язковості вимоги розміщення підпису заявника під текстом апеляційної скарги.

Крім того, про наявність різної судової практики у касаційних судах у складі Верховного Суду при вирішенні питання щодо вирішення питання про прийняття апеляційної/касаційної скарги, яка не підписана особою, яка її подала, під текстом оформленої скарги або під відміткою про наявність додатків, наголошено в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2024 року у справі № 930/191/23 (провадження

№ 61-2007св24) про передачу на розгляд Великої Палати Верховного Суду справи

за позовом ОСОБА_1 до Немирівського РУП ГУНП у Вінницькій області

про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі

№ 930/191/23 (провадження № 14-72цс24) прийнято до розгляду вищевказану справу. Призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду

у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами на 11 вересня 2024 року.

Велика Палата Верховного Суду взяла до уваги, що подібне питання вирішується

в невизначеній кількості справ, які або вже існують, або можуть виникнути

в майбутньому.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначає,

що однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.

Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого

в пункті 1 статті 6 Конвенції.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

З урахуванням наведеного, справа підлягає прийняттю до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

З огляду на вказане справа розглядатиметься Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами

та без проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною першою статті 402

ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду справу за позовом ОСОБА_1

до Немирівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про відшкодування моральної шкодиза касаційними скаргами ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 серпня 2023 року та на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 14 вересня 2023 року.

Призначити справу до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у порядку спрощеного позовного провадження

без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: Б. І. Гулько

В. І. Крат

І. М. Фаловська

М. Є. Червинська