Справа № 177/2466/23
Провадження № 2/177/155/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2024 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Страх В.О., звернувся 05.12.2023 до суду з указаним позовом та просить визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 2 га, кадастровий номер :01:005:0885, із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: Чкаловська сільська рада, Криворізький район, Дніпропетровська область, а також на транспортний засіб марки Hyundai, модель Tucson, д.н. НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Страх В.О. у судові засідання 08.07.2024, 05.08.2024 та 16.09.2024 не з`явилися. Водночас, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку (а.с.21,27-29,31,34-35,44-45,50-51,56-57,65-66,78-79,66-69,99-100,108-109).

Представником відповідача Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області через систему «Електронний суд» надано заяву про розгляд справи за його відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи та додані до неї письмові документи, надавши належну оцінку процесуальній поведінці позивача та його представника, вживши усіх необхідних заходів для забезпечення участі сторін у судовому засіданні та реалізації ними їх процесуальних прав, з метою дотримання принципу змагальності та забезпечення права на публічне слухання справи в розумні строки, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що 05.12.2023 представник ОСОБА_1 , адвокат Страх В.О. звернувся до суду з позовом до Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 09.01.2024 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання та задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

У зв`язку з неявкою позивача та її представника, підготовче засідання, призначене на 08.02.2024, відкладено на 20.02.2024.

Від приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Слєсарєва В.В. 20.02.2024 надійшло повідомлення про неможливість виконання ухвали суду від 09.01.2024 у частині витребування доказів, оскільки спадкова справа, що заведена після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває за місцем розташування нотаріальної контори у м. Бахмуті Донецької області, на території активних бойових дій.

У підготовче засідання 20.02.2024 позивач та її представник не прибули, заяв та клопотань до суду не подано, у зв`язку з чим підготовче засідання відкладено на 20.03.2024.

Через систему «Електронний суд» 20.03.2024 представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з відрядженням у м. Дніпро до Третього апеляційного адміністративного суду.

Підготовче засідання відкладено на 17.04.2024.

У зв`язку з неявкою позивача та її представника підготовче засідання, призначене на 17.04.2024, відкладено на 02.05.2024.

Представником позивача ОСОБА_3 02.05.2024 подано клопотання про витребування копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 від Донецького обласного державного нотаріального архіву, яке ухвалою від 02.05.2024 задоволено, підготовче засідання відкладено на 03.06.2024.

Від Донецького обласного державного нотаріального архіву Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 23.05.2024 надійшло повідомлення про неможливість виконання ухвали суду від 02.05.2024, оскільки спадкова справа № 62/2021, заведена приватним нотаріусом Бахмутського районного нотаріального округу Слєсарєвим В.В. 23.09.2021 після смерті ОСОБА_2 , до державного нотаріального архіву не передавалися.

Через систему «Елекронний суд» 03.06.2024 представником позивача подано клопотання про надання часу для ознайомлення з відповіддю Донецького обласного державного нотаріального архіву та погодження з позивачем питання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з чим, підготовче засідання відкладено на 17.06.2024.

Ухвалою суду від 17.06.2024 підготовче провадження во справі закрито, справа призначена до судового розгляду по суті на 08.07.2024.

Представником позивача подано клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 08.07.2024, у зв`язку з перебуванням у відпустці, яке судом задоволено, судове засідання відкладено на 05.08.2024.

У судове засідання 05.08.2024 представник позивача не з`явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його занятістю, а саме ознайомленням з матеріалами справи у Петрівському районному суді Кіровоградської області.

Судове засідання відкладено на 16.09.2024.

Через систему «Електронний суд» від представник позивача 16.09.2024 надійшло клопотання, в якому він просить відкласти розгляд справи, призначений на 16.09.2024 о 09 год. 30 хв., через його зайнятість у Дзержинському районному суді м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі № 210/3271/24, розгляд якої призначено на 16.09.2024 о 10 год. 30 хв.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до принципу диспозитивності, встановленого ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Сторони використовують свої права, закріплені ст. ст. 43, 49 ЦПК України на власний розсуд.

Відповідно до ст.ст. 43, 44 ЦПК України, позивач та його представник, як учасники у справах позовного провадження, зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається, на чому також акцентує увагу Європейський суд з прав людини в п.п. 66-69 рішення у справі «Смірнова проти України».

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Зазначене відповідає висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 11.03.2021 у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20) та від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Також вказані норми процесуального законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 11.09.2020 у справі № 740/1734/18, де залишаючи без змін судові рішення про залишення позову без розгляду, Верховний Суд вказав, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 07.08.2020 у справі № 405/8125/15-ц, від 16.03.2020 у справі № 390/1076/18-ц, від 19.09.2018 у справі 760/1143/16-ц, від 27.06.2018 у справі № 201/15122/15-ц.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника, які були належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, ненадання ними будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки 16.09.2024 о 09 год. 30 хв., та відсутністю заяви про розгляд справи без участі позивача та його представника.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 131, 257, 260, 352-354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом, залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Копію ухвали направити сторонам по справі, для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: