Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/4296/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.2024 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд, Закарпатської області у складі головуючого судді А.А.Надопта, секретар судового засідання О.М.Стрижак, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог: Виноградівська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся у суд із позовом про визнання право власності на спадкове майно.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла позивача мати ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 21.11.2011р. серії НОМЕР_1 . Значно раніше - ІНФОРМАЦІЯ_2 помер позивача батько ОСОБА_6 . Покійній ОСОБА_5 , згідно свідоцтва про право власності на житло від 23.12.2005р. належала 1/6 частина житлового будинку (квартири) за адресою АДРЕСА_1 . Після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 її син позивач по справі ОСОБА_1 в шестимісячний строк (02.03.2012р.) звернувся до Виноградівської державної нотаріальної контори та відповідно, оформив свої спадкові права, успадкувавши від матері 1/30 частини будинку, та 1/30 частку, на яку відмовився на користь ОСОБА_1 його брат ОСОБА_7 . Відтак його частка власності житлового будинку в АДРЕСА_1 склала 7/30 (1/6 належна ОСОБА_1 на підставі свідоцтва від 23.12.2005 р. + 1/30 успадкована від матері ОСОБА_5 + від якої 1/30 на користь ОСОБА_1 відмовився брат ОСОБА_7 ).

Брат позивача ОСОБА_7 , сестра ОСОБА_3 та племінник ОСОБА_4 мали право на спадщину по смерті матері ОСОБА_5 на 1/30 частки будинку (разом 3/30 частини спадкового майна) однак не з`явилися для оформлення свої спадкових прав. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний брат позивача - ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 07.08.2012 р. серії НОМЕР_2 . На час його смерті йому належало 1/5 частина житлового будинку в АДРЕСА_1 . що складається з 1/6 належної ОСОБА_7 на підставі свідоцтва від 23.12.2005 р. + 1/30 успадкована від матері ОСОБА_5 . Покійний брат позивача ОСОБА_7 не мав дружини та дітей.

Позивач 07.08.2012р. звернувся із заявою про прийняття спадщини до Виноградівської державної нотаріальної контори, де була зареєстрована спадкова справа 325/2012 від 07.08.2012 р. У вересні 2008 року із заявою про прийняття спадщини до Виноградівської державної нотаріальної контори звернулася і ОСОБА_3 .

Спадкове майно після смерті ОСОБА_7 складається з 1/5 частини житлового будинку в АДРЕСА_1 . Житловий будинок з надвірними побудовами в АДРЕСА_1 завершений будівництвом та його інвентаризаційна вартість становить 45282 (сорок п`ять тисяч двісті вісімдесят дві) грн.

Згідно довідки від 22.11.2022 p.. технічного паспорта від 21.11.2022 p., виданих ФОГІ Виноградівським РБТ1, житловий будинок має загальну площу 41,7 кв.м., в тому числі житлова площа - 19,2 кв.м. На земельній ділянці знаходяться: Житловий будинок літ. А - саман, побудований 1922 p.; Сарай літ.Б - дощата; Літня кухня літ. В - саман; вбиральня літ. Г - дощата; ворота №1 - металеві, огорожа №2 - металева; тротуар І - бетонний.

Позивач є спадкоємцем другої черги після смерті свого брата, спадкоємці першої черги відсутні, інші спадкоємці другої черги до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталися, а з братом ОСОБА_2 досягнуто згоди і він відмовляється від прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_8 на користь позивача.

При зверненні до Виноградівської державної нотаріальної контори, нотаріусом було надано письмовий лист-відмову у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом) від 07.02.2024 р. №27/01-16, згідно якої відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу щодо належності спадкового майна спадкодавцеві і було рекомендовано звернутися до Виноградівського районного суду Закарпатської області. Інші спадкоємці які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_7 відсутні та до нотаріуса за прийняттям спадщини ніхто не звертався.

На даний час позивач не можу оформити право на спадщину із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове, тому змушений звернутися до суду, а саме на : 1/30 частки житлового будинку, яку не оформила ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; 1/30 частки житлового будинку, яку оформив ОСОБА_4 , після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 ; на 1/5 частки житлового будинку після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач ОСОБА_1 як спадкоємець за законом, на даний час не може визнати право на спадщину на частки у спільній сумісній власності будинку шляхом звернення до нотаріуса, із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно, тому змушений звернутися до суду.

В судове засідання позивач та його представник (у зв`язку із проходженням військової служби по мобілізації з 21.05.2022 р. ОСОБА_1 уповноважив представляти інтереси по даній справі адвоката Антала Я.В.) не з`явилися, проте подали до суду заяву від 16.09.2024р., в якій просила справу розглянути без них, свої позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві та просили такі задоволити; відповідачі в судове засідання також не з`явилися, проте подали до суду заяву від 16.09.2024р., в якій просили справу розглянути без них, позовні вимоги визнали повністю та не заперечують проти їх задоволення, а відтак суд вважає за можливе справу розглянути без сторін на підставі наданих ними доказів.

Так, за змістом ч.2 ст.43 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи .

Перевіряючи поважність причин неявки в судове засідання сторін, суд встановив, що сторонам надсилались судові повістки про виклик в судове засідання на адреси, засоби зв`язку, які зазначено в позовній заяві, однак сторони жодного разу не з`явились і не повідомляли суд про поважність причин неявки в судові засідання. Така поведінка сторін суперечить приписам статей 43,44 ЦПК України, а тим більше що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою запобігання безладному руху справи з врахуванням особливостей судового процесу, та зважуючи на те що сторони нових доказів ніж ті що подано до суду не зможуть подати і такі слід вважати достатніми для вирішення заявлених позовних вимог, то зазначене на думку суду щодо розгляду справи за відсутності сторін не вплине на своєчасний розгляд справи та не призведе до порушення процесуальних прав сторін у спірних правовідносинах.

Оскільки явка сторін не була визнана судом обов`язковою, а обставини справи з урахуванням позовних вимог та поданих сторонами доказів судом можливо встановити у повному обсязі, то на підставі приписів ЦПК неявка сторін, не перешкоджає розгляду справи в даному судовому засіданні.

Так, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК Україниу зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає позов підставним та обґрунтованим, який підлягає до повного задоволення із-за таких міркувань.

Статтею 6 Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод 1950р. кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлений законом, який вирішить спір щодо його права та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суди, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя (ст.5 ч.1 ЦПК), суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Завданнями цивільного судочинства (ст.2 ЦПК) є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Так, оцінка зібраних по справі доказів має здійснюватися за правилами, передбаченими ст.89 ЦПК України з врахуванням положень ст.ст.76-88 ЦПК України. Відповідно до вимог ст.ст.12,13,78,81,82 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язані довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

В судовому засіданні достовірними та належними доказами встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла позивача мати ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 21.11.2011р. серії НОМЕР_1 . Значно раніше - ІНФОРМАЦІЯ_2 помер позивача батько ОСОБА_6 . Покійній матері ОСОБА_5 , згідно свідоцтва про право власності на житло від 23.12.2005р. належала 1/6 частина житлового будинку (квартири) за адресою АДРЕСА_1 . Після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 її син позивач по справі ОСОБА_1 в шестимісячний строк (02.03.2012р.) звернувся до Виноградівської державної нотаріальної контори та відповідно, оформив свої спадкові права, успадкувавши від матері 1/30 частини будинку, та 1/30 частку, на яку відмовився на користь ОСОБА_1 його брат ОСОБА_7 . Відтак його частка власності житлового будинку в АДРЕСА_1 склала 7/30 (1/6 належна ОСОБА_1 на підставі свідоцтва від 23.12.2005 р. + 1/30 успадкована від матері ОСОБА_5 + від якої 1/30 на користь ОСОБА_1 відмовився брат ОСОБА_7 ). Брат позивача ОСОБА_7 , сестра ОСОБА_3 та племінник ОСОБА_4 мали право на спадщину по смерті матері ОСОБА_5 на 1/30 частки будинку (разом 3/30 частини спадкового майна) однак не з`явилися для оформлення свої спадкових прав. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний брат позивача - ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 07.08.2012 р. серії НОМЕР_2 . На час його смерті йому належало 1/5 частина житлового будинку в АДРЕСА_1 . що складається з 1/6 належної ОСОБА_7 на підставі свідоцтва від 23.12.2005 р. + 1/30 успадкована від матері ОСОБА_5 . Покійний брат позивача ОСОБА_7 не мав дружини та дітей.

Позивач 07.08.2012р. звернувся із заявою про прийняття спадщини до Виноградівської державної нотаріальної контори, де була зареєстрована спадкова справа 325/2012 від 07.08.2012 р. У вересні 2008 року із заявою про прийняття спадщини до Виноградівської державної нотаріальної контори звернулася і ОСОБА_3 .

Спадкове майно після смерті ОСОБА_7 складається з 1/5 частини житлового будинку в АДРЕСА_1 . Житловий будинок з надвірними побудовами в АДРЕСА_1 завершений будівництвом та його інвентаризаційна вартість становить 45282 (сорок п`ять тисяч двісті вісімдесят дві) грн.

Згідно довідки від 22.11.2022 p. технічного паспорта від 21.11.2022 p., виданих ФОГІ Виноградівським РБТ1, житловий будинок має загальну площу 41,7 кв.м., в тому числі житлова площа - 19,2 кв.м. На земельній ділянці знаходяться: Житловий будинок літ. А - саман, побудований 1922 p.; Сарай літ.Б - дощата; Літня кухня літ. В - саман; вбиральня літ. Г - дощата; ворота №1 - металеві, огорожа №2 - металева; тротуар І - бетонний.

Встановлено, що позивач є спадкоємцем другої черги після смерті свого брата, спадкоємці першої черги відсутні, інші спадкоємці другої черги до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталися, а з братом ОСОБА_2 досягнуто згоди і він відмовляється від прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_7 на користь позивача.

При зверненні до Виноградівської державної нотаріальної контори, нотаріусом було надано письмовий лист-відмову у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом) від 07.02.2024 р. №27/01-16, згідно якої відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу щодо належності спадкового майна спадкодавцеві і було рекомендовано звернутися до Виноградівського районного суду Закарпатської області. Інші спадкоємці які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_7 відсутні та до нотаріуса за прийняттям спадщини ніхто не звертався, а відтак через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, оформити спадкові права у нотаріальному порядку позивач не має можливості.

Так, Верховний суд України в п.23 Постанови пленуму «Про судову практику справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснив що Свідоцтво про права власності на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про права на спадщину вимоги про визнання прав на спадщину судом розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Частиною 3 ст.1296 ЦК України регламентовано, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У той же час через відсутність необхідних правовстановлюючих документів на спадкове майно позивач позбавлений можливості оформити прийняття у регламентованому порядку.

Пунктом 1 ч.2 ст.16 ЦК України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Відповідно до ст.ст.16,328 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути в тому числі і визнання права; право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо, крім іншого, це право не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним (власником) документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як роз`яснено в п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Зважаючи на встановлені судом обставини, суд вважає, що позивач має всі правові підстави на набуття права власності на спадкове майно в порядку спадкування.

Відповідно до вимог та керуючись ст.ст.10,12,13,18,81,223,259,263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог: Виноградівська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно - задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 право власності: на 1/15 житлового будинку в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; на 1/5 житлового будинку в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського Апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

ГоловуючийА. А. Надопта