Справа № 720/923/24
Провадження № 2/715/435/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року селище Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді Цуренка В.А.

секретар судового засідання Оршевська С.М.

за участі представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває дана справа.

В судове засідання, призначене на 12.09.2024 року позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_4 не з`явилися, хоча були належним чином повідомленні, про що окрім поштових повідомлень свідчать їхні заяви про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні представник відповідача, адвокат Боднарюк Костянтин Васильович заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та представника позивача.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не явці в судові засідання, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС.

Також суд зазначає, що представник позивача, адвокат Дутка Валерій Миколайович неодноразово направляв до суду клопотання про відкладення розгляду справи (датовані 16.08.2024 року (з метою узгодження з позивачкою правової позиції по справі) та 12.09.2024 року (у зв`язку з тим, що він наразі знаходиться в м. Лондон, Англія, і у зв`язку з затримкою вилітає в Україну лише 14 вересня у зв`язку з чим просить відкласти розгляд справи на іншу дату).

Суд зазначає, що дана справа надійшла в суд 20 травня 2024 року, протягом тривалого проміжку часу сторона позивача зловживає своїми процесуальними правами та вчиняє дії спрямовані на затягування розгляду справи.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи встановлення явної неповаги до суду чи учасників справи (Постанова ВС від 03 березня 2021 року у справі № 761/27076/19 (провадження № 61-14448св20).

Аналіз частини другої статті 13 ЦК України дає підстави для висновку, що недобросовісна поведінка особи, яка полягає у вчиненні дій, які можуть у майбутньому порушити права інших осіб, є формою зловживання правом.

Формулювання «зловживання правом» необхідно розуміти, як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права, «injuria». Сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права.

Термін «зловживання правом» свідчить про те, що ця категорія стосується саме здійснення суб`єктивних цивільних прав, а не виконання обов`язків. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права (Постанова ВС від 12 жовтня 2021 року у справі № 311/2121/19 (провадження № 61-11958св20).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (Постанова Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Зловживання процесуальними правами - це процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників процесу (їх представників), що призводять до порушення процесуальних прав інших учасників процесу, з метою перешкоджання судочинству, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом) (Постанова від 05 квітня 2023 року у справі № 922/4278/21).

Зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні, дії, але робить це на шкоду іншим особам, з метою, яка не співпадає з завданням цивільного процесу, визначеним у статті 2 ЦПК (справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (Постанова від 20 квітня 2023 року у справі 917/527/18).

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач повторно не з`явився в судове засідання.

За таких обставин, враховуючи факт зловживання процесуальними правами позивачем по справі, неодноразові неявки учасників процесу в судові засідання, безпідставні повторні клопотання учасників процесу про відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку залишити позовну заяви без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити сторонам по справі право на повторне звернення до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: