У Х В А Л А

"12" вересня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/12067/24

провадження № 2/755/6929/24

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Прокопчук Н.А.,

учасники справи:

представник позивача - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - Власюк К.П. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва заяву представника відповідача Власюк Катерини Петрівни про відвід головуючого судді Галагана В.І., подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 липня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2024 року підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду по суті позовних вимог.

05.09.2024 року представником відповідача Власюк К.П. подано заяву про відвід судді Галагану В.І., обґрунтовуючи тим, що 30 серпня 2024 року представник відповідача ОСОБА_4 - Власюк К.П. через підсистему ЄСІТС «Електронний Суд» звернулась до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи, призначеної на 03.09.2024 року на 11.30 год., обґрунтовуючи тим, що представник не може взяти участь в засіданні, оскільки 03.09.2024 року перебуватиме у м. Львові з метою участі у судовому засіданні у Львівському апеляційному суді у справі № 461/2733/23. Однак, заявлене клопотання суддею Галаганом В.І. не було розглянуто, підготовчий розгляд справи не було відкладено, а підготовче засідання було закрито, справу призначено до судового розгляду по суті позовних вимог, що, на думку представника відповідача, є порушенням з боку судді Галагана В.І. на справедливий суд, позбавивши відповідача права на реальний доступ до правосуддя, нехтуючи основоположними принципами процесуального права: рівності та змагальності.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні проти заяви про відвід судді Галагану В.І. заперечив в повному обсязі, вказуючи на її безпідставність, оскільки судді Галагану В.І. представником відповідача адвокатом Власюк К.П. було надіслано клопотання про відкладення засідання не через підсистему «Електронний Суд», а на електронну пошту суду, тому таке клопотання правомірно не було прийнято судом до розгляду.

Представник відповідача Власюк К.П. в судовому засіданні заяву про відвід судді підтримала в повному обсязі з підстав, що містить її зміст.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Проаналізувавши матеріали справи з метою встановлення обставин, які є підставами звернення представника відповідача із заявою про відвід, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав у задоволенні заяви, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 182 ЦПК України При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. (ч. 1, 2 ст. 183 ЦПК України)

Так, 18 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено ряд змін до процесуальних Кодексів.

Зокрема, цей Закон передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі з 18 жовтня 2023 року для адвокатів. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом, у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч. 6ст. 14 ЦПК України).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Згідно із Законом України № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі є обов`язковою для всіх юридичних осіб приватної форми власності, які беруть участь в цивільних та адміністративних справах.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Як убачається з матеріалів справи, 03.09.2024 року перед початком підготовчого засідання судді Галагану В.І. працівниками загальної канцелярії суду було передано клопотання від імені адвоката Власюк К.П. про відкладення розгляду справи (вх.№ 10080 від 03.09.2024 року) (Том 2 а.с.8-10) Однак дане клопотання адвокатом Власюк К.П., яка відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язана була його подати через підсистему «Електронний Суд», було надіслано до суду на його електронну адресу, а не через підсистему «Електронний Суд», тому таке клопотання відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 183 ЦПК України не прийнято судом до розгляду та повернуто заявнику.

Таким чином, за наявності клопотання сторони позивача про проведення підготовчого засідання за його відсутності, та за відсутності у суду офіційних, процесуально грамотно складених та відповідно до закону надісланих до суду заяв про причини неявки в підготовче засідання сторони відповідача, яка заздалегідь 29.07.2024 року (Том 2 а.с. 7) повідомлена про день та час підготовчого засідання, - у суду були всі законні підстави для проведення підготовчого засідання та його закриття, призначивши справу до розгляду по суті позовних вимог.

Разом з тим, слід зауважити, що згідно бази системи документообігу Дніпровського районного суду м. Києва адвокатом Власюк К.П. 30.08.2024 року було подано ще одне клопотання про відкладення підготовчого засідання, яке адвокатом Власюк К.П. вже було подано відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України через підсистему «Електронний Суд» (вх.. № 47948 від 03.09.2024 року). (Том 2 а.с. 47-50)

Однак таке клопотання працівниками загальної канцелярії суду було зареєстровано лише 03.09.2024 року о 14 год. 43 хв. (Том 2 а.с. 51) та передано судді Галагану В.І. о 14 год. 52 хв., в той час як підготовче засідання було призначено 03.09.2024 року на 11 год. 30 хв., тому таке клопотання фізично не могло бути розглянуто суддею.

При цьому слід зауважити, що суддя Галаган В.І. не здійснює реєстрацію вхідної кореспонденції суду та не є відповідальною особою такої реєстрації.

Таким чином, з огляду на вищенаведені обставини, підстави звернення адвоката із заявою про відвід судді Галагану В.І. - необґрунтовані, а є лише суб`єктивною оцінкою заявника, складеною без належного дослідження доказів, не ознайомившись з матеріалами справи, та не можуть бути підставами для відводу, за відсутності доказів протилежного.

Згідно положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частин 2 та 3 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 39, 40, 252 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ

Визнати заяву представника відповідача Власюк Катерини Петрівни про відвід головуючого судді Галагана В.І., подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошової компенсації вартості частки квартири, - необґрунтованою.

Передати заяву про відвід для вирішення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган