У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

11 вересня 2024 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Молодецьке Маньківського (нині Уманського) району Черкаської області у віці 72 років помер позивача та відповідача батько - ОСОБА_3 , про що 29.12.2008 року в книзі реєстрації смертей зроблено актовий запис №38, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 29.12.2008 року Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області.

Довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Молодецьке Уманського району Черкаської області від 26.01.2024 року №41/02-101 підтверджує, що ОСОБА_3 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на 27.12.2008 року в даному будинку більше ніхто не зареєстрований і не проживав. Малолітні та неповнолітні діти, недієздатні чи обмежено дієздатні особи в даному будинку не зареєстровані та фактично не проживають. Спадкоємцями першої черги за законом являються діти спадкодавця: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Після смерті батька ОСОБА_3 залишилось спадкове майно: житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та присадибна земельна ділянка площею 0,3134 га., за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, довідка (витяг з погосподарської книги), видана ОСОБА_1 виконавчим комітетом Маньківської селищної ради села Молодецьке Уманського району Черкаської області від 17.04.2024 року №154 підтверджує, що згідно записів в погосподарських книгах Маньківської селищної ради с. Молодецьке, за його померлим батьком ОСОБА_3 рахується житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Також дана довідка інформує, що житловий будинок розташований на приватизованій земельній ділянці площею 0,3134 га.

Згідно рішення виконавчого комітету Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 20.03.2013 року №16 «Про упорядкування адресного господарства на території села Молодецьке», встановлено, що нумерацію житлового будинку з надвірними спорудами, що належить ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 . Також, довідкою виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Молодецьке Уманського району Черкаської області б/н підтверджується, що відповідно до рішення Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 30.11.2022 року №24-14/VІІІ «Про перейменування вулиць та провулків у населених пунктах Маньківської селищної територіальної громади», вулиця 1 Травня с. Молодецьке перейменовано на вулиця Травнева.

Наявність та належність житлового будинку спадкодавцеві підтверджується також копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 22.08.2006 року виконавчим комітетом Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області. При цьому, оригінал даного правовстановлюючого документа відсутній, тобто втрачений.

Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 01.07.2024 року №384940724 підтверджує, що на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_3 , право власності зареєстровано за ОСОБА_3 . Як зазначено вище, у зв`язку з упорядкуванням нумерації змінено адресу даного будинку з АДРЕСА_4 .

Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 01.07.2024 року №384937895 підтверджує, що на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_1 , право власності не зареєстровано.

Наявність та належність спадкодавцеві приватизованої присадибної земельної ділянки площею 0,3134 га., підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №624642 від 21.01.2008 року. При цьому, згідно повідомлення державного кадастрового реєстратора відділу №3 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, у державному акті ЯЕ №624642 допущена помилка у кадастровому номері земельної ділянки, якій присвоєно новий кадастровий номер :01:002:0164.

При цьому, оригінал правовстановлюючого документа - державний акт на право власності на земельну ділянку відсутній, тобто втрачений.

У зв`язку з втратою правовстановлюючих документів на житловий будинок та присадибну земельну ділянку замовлено та здійснено публікацію відповідних оголошень про втрату документів у газеті «Жашківщина», №37-38 від 10.05.2024 та №63-64 від 09.08.2024.

З метою оформлення спадкових прав на майно, яке залишилось після смерті батька - житловий будинок з присадибною земельною ділянкою, з наявними документами позивач звернувся до Маньківської державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Згідно листа за вих. №452/02-31 від 02.05.2024 року завідувачем Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.05.2024 року. Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом спадкове майно, яке належало батькові - ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказане належне покійному батькові майно мотивована тим, що ОСОБА_1 у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини, як це вимагає ст. 1269 п. 1 Цивільного кодексу України, а саме: спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини та не було пред`явлено правовстановлюючий документ на майно, як це вимагає пункт 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, що у свою чергу загалом виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку. При цьому фактично має місце спір між спадкоємцями щодо спадкового майно, що також є самостійною підставою для звернення до суду за вирішенням спору щодо спадкового майна.

У видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено, одночасно надано інформацію про те, що на підставі заяви ОСОБА_2 від 19.02.2009 року про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Заїчко В.П., була відкрита спадкова справа №61 за 2009 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи, заповіти, спадкові договори та спадкові справи на ім`я та від імені ОСОБА_3 були відсутні.

Також повідомлено, що 13.06.2009 року звернувся ОСОБА_1 із заявою про відмову від прийняття спадщини за законом на користь сестри, дочки спадкодавця - ОСОБА_2 .

Нотаріусом повідомлено, що згідно статті 1270 п.1 Цивільного кодексу України, а саме: для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно пункту 4.12 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно пункту 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.

Нотаріусом повідомлено, що оскільки ОСОБА_1 у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини, як це вимагає ст. 1269 п. 1 Цивільного кодексу України, а саме: спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини та не було пред`явлено правовстановлюючий документ на майно, як це вимагає пункт 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, постановлено відмовити у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало батькові ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, інші спадкоємці за законом, вказані у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Молодецьке Уманського району Черкаської області від 26.01.2024 року №41/02-101 - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , надали письмові заяви, якими підтверджують, що спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3 , не приймали і приймати не будуть, звертатись до суду за отриманням додаткового строку на подання зави про прийняття спадщини також не будуть, від оформлення спадщини відмовляються. Справжність підписів на заявах засвідчено нотаріально уповноваженою посадовою особою органу місцевого самоврядування.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Молодецьке Уманського району Черкаської області від 26.01.2024 року №41/02-101, у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., від 02.05.2024 року, з урахуванням заяв - відмов від прийняття спадщини ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 , вбачається, що в даному випадку здійснюється спадкування за законом, заповіт від імені спадкодавця не посвідчувався, спадкоємцями за законом, які претендують на спадщину є позивач ОСОБА_1 , та відповідач ОСОБА_2 , має місце спір між спадкоємцями щодо спадкового майна, при цьому втрачено оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно. За сукупністю даних обставин, спір про право підлягає вирішенню в судовому порядку.

На обґрунтування позовних вимог вважаю за потрібне зазначити наступне.

Як вбачається з інформації, наведеної у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., від 02.05.2024 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 заведена у Маньківській державній нотаріальній конторі за №61 за 2009 згідно заяви ОСОБА_2 (відповідач по справі) від 19.02.2009 року про прийняття спадщини за законом. Також повідомлено, що 13.06.2009 року звернувся ОСОБА_1 (позивач по справі) із заявою про відмову від прийняття спадщини за законом на користь сестри, дочки спадкодавця - ОСОБА_2 , і заяви про прийняття спадщини не подавав.

Такі обставини дійсно мають місце, що пояснюється тим, що на той час він не претендував на оформлення спадщини і не заперечував, щоб спадщину після смерті батька оформила на себе сестра, дочка покійного, тому і не подавав заяву про прийняття спадщини та подав відповідну заяву про відмову від її прийняття на користь сестри. Наскільки відомо, сестра оформила у спадщину частину спадкового майна - земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала батькові, а житловий будинок та присадибна земельна ділянка так до цього часу і залишились не переоформленими. При цьому, оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно немає, віднайдено лише копії свідоцтва про право власності на житловий будинок та копію державного акта на право власності на присадибну земельну ділянку, про існування якого взагалі не було відомо. Відповідач не здійснює дій на оформлення у спадщину вказаного спадкового майна, не виконуючи приписів ч. 1 ст. 1297 ЦК України, за якою спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Не вчинення вказаних дій змушує звертатись до суду з даним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1002/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 17 вересня 2024 року о 11 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 17 вересня 2024 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 17 вересня 2024 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський