Справа № 447/1332/24
№ провадження 2/453/559/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2024 року суддя Сколівського районного суду Львівської області Курницька В.Я., розглянувши та перевіривши на відповідність вимогам Цивільного процесуального кодексу України позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності,-

в с т а н о в и в:

До Сколівського районного суду Львівської області 22 серпня 2024 року в порядку передбаченому пунктом першим частиною 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності, в якій просить встановити юридичний факт факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 , а саме: з 2011 року до дня смерті, яка наступила ІНФОРМАЦІЯ_2 (час відкриття спадщини), не менш як п`ять років в будинку АДРЕСА_1 та визнати за ним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку спадкування за законом право власності на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва плащами 1, 3115 га, кадастровий номер :11:000:0293, 0, 2959 га, кадастровий номер :07:000:0216 розташовані на території Стільської сільської ради (за межами населеного пункту) Миколаївського (тепер - Стрийського) району Львівської області, що належали ОСОБА_2 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України в наступному.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження (п. 2 постанови ВСУ від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Із позовної заяви суд встановив, що встановлення юридичного факту - факту спільного проживання із спадкодавцем впливає на спадкові права позивача, тому останній звернувся до суду у порядку позовного провадження, об`єднавши дві вимоги немайнову - факт спільного проживання із спадкодавцем та майнову визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір»- за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але небільше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2)позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Судом зазначено, що позивач ОСОБА_1 не належать до осіб, звільнених від сплати судового збору при подачі позовів, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір», а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Крім того, суд акцентує увагу на тому, що у ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Таким чином, позивач не належить до пільгових категорій осіб, які звільнені від сплати судового збору, не подавала клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, а відтак судовий збір має справлятися на загальних підставах.

Відтак, позивач ОСОБА_1 не звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору становить:

- для позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- для позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відповідному співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлено в розмірі 3028,00 гривні.

Ціна позову становить 48 528, 25 гривень.

Оскільки в позовній заяві позивач об`єднав дві вимоги: визнання права власності (майнову) та встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем (немайнову), судовий збір належало б сплатити у розмірі 1211, 20 гривень + 1211, 20 гривень.

До матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 додав лише квитанцію від 13 травня 2024 року про сплату ним судового збору у сумі 1211, 20 гривень тобто лише за одну позовну вимогу.

Відтак, позивачу ОСОБА_1 , враховуючи заявлені ним вимоги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211, 20 грн.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності, без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків та надання відповідних доказів.

Виходячи з цього, позивач має сплатити судовий збір у зазначеному вище розмірі на рахунок: Отримувач коштів: ГУК Львів/ Сколівська тг /22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38008294; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Рахунок отримувача: UA0013901; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Судовий збір *;101; Судовий збір, або ж надати докази на підтвердження підстав звільнення від сплати такого.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Суддя В.Я. Курницька