БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 367/3370/24
Номер рядка звіту 70
Провадження № 2/497/621/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"09" вересня 2024 р. суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, вивчивши матеріали цивільної справи за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту батьківства,

ВСТАНОВИЛА:

03.07.2024 року до суду з Ірпінського міського суду Київської області до Болградського районного суду Одеської області надійшов на дотримання правил підсудності вищезазначений позов, названий "про встановлення факту" батьківства, підписаний позивачем ОСОБА_1 , яким відповідач просить визнати його батьком дитини. Судом позов був визнаний таким, що підсудний Болградському районному суду Одеської області, оскільки судом була отримана довідка з демографічного реєстру про те, що місце проживання відповідачки ОСОБА_2 зареєстровано у АДРЕСА_1 , - що підтверджується витягом з демографічного реєстру, який був отриманий суддею Ірпінського міського суду Київської області - яка міститься в матеріалах справи (а.с.19) і на підставі якої судом визначена підсудність справи.

гідно ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

А, статтею 28 ЦПК України регламентовано підсудність справ за вибором позивача, згідно ч.1 якої "Позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

С.28ч.ч.9,10 ЦПК України визначено, що Позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування. Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Проте ухвалою суду від 08.07.2024р. позов був залишений без руху через певні недоліки - позов не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі здійснювалися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а саме - відмова відповідного відділу державної РАЦС у зазадоволенні спільної заяви батька і матері дитини, адже у позові стверджується, що спір та заперечення стосовно факту батьківства відсутні.

19.08.2024р. до суду надійшла заява позивача з письмовими поясненнями, та уточненнями до позову, де позивач просить відкрити провадження за його позовом і розглянути його, стверджуючи, що відповідачка не заперечує проти задоволення вимог позову судом, адже фактичного спору в них немає, однак у позасудовому порядку вони не можуть зареєструвати факт батьківства його, позивача, стосовно дитини відповідачки, адже відповідачка не паспортизована. У додаткових письмових поясненнях та уточненому позові позивач також наполягає, що, на його думку, встановлення особи відповідачки не має суттєвого значення для прзначення генетичної експертизи та визнання судом вимог позову, оскільки предметом позову є особа дитини, а не її матері - відповідачки.

Крім того, у поясненнях мсістяться твердження про те, що відповідачка ніколи не проживала у Болградському районі, а відомості з державного реєстру стосуються іншої людини, та, на його, заявника, припущення, - співпадають з даними іншої людини.

Також, цими ж письмовими поясненнями позивач стверджує, що ОСОБА_2 є реально існуючою людиною, уродженкою с.Житково Ленінградської області, РСФСР, на території України проживає з 1996 року, наразі проживає в м.Буча Київської області разом з позивачем, є його, позивача, співмешканкою, народила вищевказану їхню спільну дитину, проте зареєструвати шлюб вони не можуть через відсутність у відповідачки паспорту, оскільки відповідачка не володіє інформацією про свою матір, адже проживала з бабусею і дідусем (не зазначено де саме), - у зв`язку з чим не можуть зареєструвати у позасудовому порядку його, позивача, батьком дитини, але це не заважає відкриттю судом провадження за вищевказаним позовом, призначенню судом генетичної експертизи і визнання батьківства його, позивача, стосовно дитини, яку народила відповідачка, оскільки проти цього відповідачка не заперечує.

Водночас, заявник (його представник ОСОБА_3 ) у тексті самого позову, стверджуючи, що позивач просить визнати його батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - якого народила співмешканка - відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - пояснює, що вони, позивач з відповідачкою, і до тепер проживають разом - у фактичних шлюбних стосунках без реєстрації шлюбу, - стверджує, що у відповідачки відсутні документи, які посвідчують її особу, і їй відмовлено у видачі таких документів, що підтверджується відмовою ДМС, яка додана до позову (а.с.11); одночасно до позову додано копію довідки Прямобалківської загальноосвітньої школи Арцизького району Одеської області від 24.10.2019р. №67 про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , навчалася в цій школі з 1997 до 2003р.р. і отримала базову середню освіту (а.с.10).

Вищевикладене викликає обгрунтовані сумніви щодо особи відповідачки, яка є матір`ю дитини і несе за неї відповідальність як законний представник, що має право знати про здійснення будь-яких дій стосвно дитини, і думку якої суд обов`язково має врахувати вирішуючи клопотання стосовно дитини, а тому твердження позивача про те, що встановлення судом особи відповідачки не має суттєвого значеня для призначення і здійснення ДНК-експертизи - не є обгрунтованими.

Крім того, позивач не позбавлений права звернутися до будь-якої експертної установи для здійснення такої експертизи без судового рішення - у добровільному порядку, з огляду на те, що, як він стверджує, відповідачка не заперечує проти цього. Крім того, відповідачка не позбавлена права отримати паспорт у законному порядку і вже після цього звернутися до орагну РАЦС та до суду з метою внесення до актового запису її дитини відомостей про батька дитини - за сумісною заявою з позивачем.

Ст.3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право у порядку, що встановлений цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак позивачем не зазначено яким чином і ким порушені і або не визнані і які саме його права, свободи чи законні інтереси.

Суд, розглядаючи справу, не вправі підміняти собою інші органи державної влади, до компетенції яких віднесено здійснення певних дій та видача документів, зокрема, - не вправі перебирати на себе повноваження і функції органу РАЦС щодо видачі свідоцтва про народження дитини та внесення відомостей до актових записів в разі відсутності будь-якого спору з цього приводу.

Позивач стверджує, що в нього з відповідачкою відсутній спір щодо його батьківства, а тому вони мають право звернутися до органу РАЦС з відповідною заявою, і, лише в разі письмової відмови органу РАЦС у задоволенні спільної заяви батька і матері дитини про внесення до аткового запису про народження дитини відомостей про батька, - позивач може звернутися до суду, за захистом свого невизнаного права.

В ухвалі про залишення позову без руху судом було зазнаечно, що позов не містить відомостей і доказів про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі здійснювалися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а саме - відмова відповідного відділу державної РАЦС у зазадоволенні спільної заяви батька і матері дитини, адже у позові стверджується, що спір між сторонами стосовно факту батьківства відсутні.

У письмових поясненнях позивач зазначає, що існування відповідачки та факт її проживання підтверджується актом депутата, який був доданий до позову, але це не є документом, за допомогою якого суд може встановити особу людини. Таким чином, позивачем не надано відомостей і доказів щодо походження дитини - матері дитини. а також доказів звернення до органу РАЦС і відмова ним у задоволенні спільної заяви сторін про внесення відомостей про батька дитини до актового запису за спільною заявою батьків, які, як стверджує позивач, спору про це не мають.

Визнання батьківства - це волевиявлення особи, яка вважає себе батьком дитини. Для настання правових наслідків також необхідно й волевиявлення матері дитини, яке полягає у вираженні згоди на те, щоб чоловік був записаний батьком народженої нею дитини. В разі народження дитини жінкою, яка не перебуває у шлюбі з чоловіком, котрий є батьком дитини, а останній виявив бажання визнати своє батьківство відносно даної дитини вони обоє мають право подати до органів державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про визнання батьківства. Спільна заява батьків може бути подана одночасно при здійсненні реєстрації народження дитини або після реєстрації народження, яка була проведена відповідно до вимог ст.135 Сімейного кодексу України. Заява про визнання батьківства може бути подана як за місцем проживання батьків, так і за місцем зберігання актового запису про народження. Така заява може бути подана батьками дитини як до, так і після народження дитини. Якщо заява про визнання батьківства не може бути подана особисто, то вона може бути подана через представника або надіслана поштою за умови нотаріального засвідчення справжності підпису заявника. Повноваження представника мають бути нотаріально засвідчені дорученням на представництво. У заяві батьки обов`язково мають зазначити, яке прізвище вони надають дитині. Відповідно до вимог ст.145 Сімейного кодексу України дитині може бути присвоєно одне з прізвищ, які мають батьки, або може бути присвоєне подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, вивчивши доводи позивача у письмових додаткових поясненнях - щодо особи відповідачки, предмету і підстав позову, суд дійшов висновку, що позов підлягає поверненню позивачу без розгляду, оскільки він не може бути розглянутий Болградським районним судом Одеської області через наявність недоліків позову, які не усунуті позивачем (його представником) після постановлення судом ухвали про залишення позову без розгляду.

Як вказано вище, 19.08.2024р. від позивача на виконання ухвали від 08.07.2024р. надійшли письмові пояснення та уточнена позовна заява про встановлення факту батьківства, які суд не може визнати усуненням недоліків, оскільки нових достатніх відомостей і доказів стосовно обставин справи вони не містять, тобто у встановлений законом строк недоліки, зазначені в ухвалі суду, не усунуті, тому позов підлягає поверненню позивачу разом з додатками відповідно до ст.185ч.ч.3,5,6 ЦПК України згідно якої в разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві; суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків; про повернення позовної заяви суд постановлює ухвалу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства, третя особа Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), - підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч.7ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст.185, 353, 354, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства, третя особа - Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), - вважати неподаною та повернути позивачу.

Копію даної ухвали - направити позивачу до відому.

Роз`яснити позивачу, що свій позов разом з додатками до позову він може отримати в канцелярії суду особисто забо потою за його заявою, в якій зазначається точна адреса поштового відділення, в якому лист суду з матеріалами заявником буде точно отриманий, проте повернення позову не перешкоджає зверненню до суду з цим же позовом повторно після усунення недоліків.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії, після чого набирає законної сили.

Суддя А.В. Кравцова