Справа № 309/587/24
Провадження № 2/309/131/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Ткач О.О.

з участю секретаря судового засідання Гелетей Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Хуст в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Стець Микола Іванович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Стець М.І. звернувся в інтересах позивачки ОСОБА_1 в Хустський районний суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги вмотивовані тим, що 17 листопада 2016 року між позивачкою ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 зареєстровано шлюб, про що Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області складено відповідний актовий запис №251. Під час реєстрації шлюбу позивачка обрала дошлюбне прізвище ОСОБА_3 . У шлюбі сторін народився син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивачка ОСОБА_1 заявляє, що спочатку сімейне життя у них з відповідачем складалося нормально, однак з часом сімейні відносини погіршилися, виникали різні непорозуміння в сімейних відносинах та життєвих ситуаціях, на підставі яких виникали різні сварки та конфлікти, а тому вони припинили з відповідачем сімейні відносини, вже тривалий час спільно не проживають та спільного господарства не ведуть. Ці обставини зумовили те, що вони втратили почуття поваги та любові один до одного. Позивачка розуміє та вважає, що на даний час шлюб між нею та відповідачем існує лише формально, і поновленими шлюбні відносини бути не можуть. Також позивачка вважає, що подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам та просить суд ухвалити рішення про розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити прізвище ОСОБА_3 . Посилаючись на вищевикладені обставини, просить суд шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 17 листопада 2016 року Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області за актовим записом №251, розірвати.

Відповідно до ч.2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема те, що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, які згідно ч.3 ст.274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи та за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи та за наявними у справі матеріалами.

На виконання ухвали про відкриття провадження у справі відповідачем подано заяву, згідно якої ОСОБА_2 проти розірвання шлюбу заперечує та просить суд надати їм строк на примирення шість місяців.

Судом вжиті заходи щодо примирення подружжя та ухвалою суду від 04 березня 2024 року сторонам по справі надано строк для примирення три місяці.

Справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 09 год. 15 хв. 22 липня 2024 року.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. В матеріалах справи наявна заява адвоката Стець М.І. про розгляд справи у його та позивачки відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Про місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не відомі, відзиву у встановлений термін не подав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 17 листопада 2016 року, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №251, видане Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області./а.с.9/

Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 18.10.2017 року Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ./а.с.17/

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачкою. Суд вважає, що причини, що спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сім`я розпалася та існує лише формально.

При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, яка наполягає на розірванні шлюбу, тому позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню понесені нею витрати по сплаті судового збору в сумі 1211,20 гривень.

Керуючись ст.ст. 24, 56, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 81, 247, 263-265,274-279, 141 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, укладений 17 листопада 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області за актовим записом №251, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , витрати по сплаті судового збору в сумі 1211 /однієї тисячі двісті одинадцять / гривень 20 /двадцять/ копійок.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.