Справа № 524/423/23
Провадження № 2-о/524/142/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2024 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі:

головуючого - судді Предоляк О.С.

при секретарі судового засідання Лапік К.В.,

за участі заявників: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 звернулися в порядку окремого провадження до суду із вказаною заявою, у якій просили встановити факт, що інформація, яка розміщена на веб-сайті « ІНФОРМАЦІЯ_1 », (ІНФОРМАЦІЯ_2 ) за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 в статті мовою оригіналу «Хто у Кременчуці є агентами кремля і путіна?» - є недостовірною і негативною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та спростувати таку інформацію, а саме:

«…У Кременчуці агентів кремля фінансує олігарх Жеваго. Нижче наведемо докази антиукраїнської диверсійної діяльності Жеваго та його людей.

Через 5 років сепаратист ОСОБА_4 з?явився у штабі ОСОБА_5 і брав участь в акціях Піддубної. Є інформація, що куратором Музики тоді був тодішній технолог штабу ОСОБА_6 ...

На виборах у 2020 році Жеваго купив осередки партії «Європейська солідарність» у Полтаві та Кременчуці. Однак у виборчі списки включили зовсім інших людей, які працюють на Жеваго. Саме так депутатом міськради ОСОБА_7 став ОСОБА_8 .

У Кременчуці в інтересах ОСОБА_5 діє вся родина ОСОБА_8 . Батько ОСОБА_9 адвокат «Візиту». Він, до речі, попався на підробці документів під час реєстрації жевагівських кандидатів на виборах у 2020 році. Мама Леся - головний редактор сайту «Телеграф», який останні два роки веде агітацію за Жеваго і його ГОКи. Їхній син ОСОБА_10 - став головним кандидатом на посаду мера ОСОБА_7 .

ОСОБА_8 зараз хоче видати себе за партійця Євросолідарності. На офіційних заходах він намагається говорити українською, хоча в побуті та серед друзів демонструє зневагу до мови.

І ось останні скандали за його участі: він відмовився піднімати Державний прапор на офісі ЄС в Кременчуці в День єдності.

А на позачерговій сесії 15 лютого ОСОБА_8 намагався зірвати голосування на сесії в Кременчуці, підігруючи Кремлю…»

Встановити факт порушення немайнового права ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 на розповсюдження їх фотографій на веб-сайті «Кременчук.TODAY» (https://kremen.today).

Спростувати недостовірну інформацію шляхом опублікування рішення суду в найближчому номері газети «Кременчуцькі новини».

Ухвалою суду від 25.03.2024 року заяву прийнято до розгляду та відкрито окреме провадження.

Ухвалою суду від 05.09.2024 року заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 в частині вимог про спростування недостовірної інформації шляхом опублікування рішення суду в найближчому номері газети «Кременчуцькі новини» залишено без розгляду, у зв`язку з тим, що заявник та одночасно представник заявників - адвокат Лазоренко Р.В. подав заяву про залишення заяви в цій частині без розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

При цьому, згідно із ч. 6 ст. 294 ЦПК, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до змісту ч. 2 ст. 315 ЦПК у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Натомість за ч. 4 ст. 315 ЦПК, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, суддя залишає заяву про встановлення фактів, що мають юридичне значення, без розгляду.

З огляду на викладене, суд зазначає, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення таких фактів не пов`язане з наступним вирішенням спору про цивільне право, який під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається та пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування.

Отже, згідно абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК України судовий захист особистих немайнових прав фізичної особи внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації здійснюється шляхом встановлення судом за заявою заінтересованої особи факту неправдивості цієї інформації та її спростування. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV «Окреме провадження» ЦПК України. У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформація є неправдивою, та спростовує її.

Заявники, крім вимоги про встановлення факту поширення недостовірної інформації та її спростування, просять встановити факт порушення їх немайнового права на розповсюдження фотографій на веб-сайті «Кременчук.TODAY» (https://kremen.today)

Разом з тим, відповідно до частин першої, третьої статті 308 ЦК України фотографія, інші художні твори, на яких зображено фізичну особу, можуть бути публічно показані, відтворені, розповсюджені лише за згодою цієї особи, а в разі її смерті - за згодою осіб, визначених частиною четвертою статті 303 цього Кодексу. Фотографія може бути розповсюджена без дозволу фізичної особи, яка зображена на ній, якщо це викликано необхідністю захисту її інтересів або інтересів інших осіб.

Законодавство не визначає, як має бути оформлена згода фізичної особи на використання фотографії з її зображенням. Тобто, надаючи оцінку існуванню відповідної згоди, потрібно враховувати, що згода може бути надана у письмовому вигляді, усно, а також у формі мовчазної згоди.

Мовчазна згода може проявлятися в тому, що особа знала й бачила, що її знімають на фото чи відеокамеру, але не висловила своїх заперечень щодо проведення зйомок, а також у випадку самостійного розміщення фото чи відеозображення для необмеженого кола користувачів і без зазначення про існування авторських чи суміжних прав на них.

Як зазначає Верховний Суд, при встановленні балансу між захистом приватного життя та свободою вираження поглядів необхідно враховувати, по-перше, внесок, зроблений фотографією або статтею до обговорення, що має загальний інтерес. По-друге, наскільки широко відомою є відповідна особа і яка тема повідомлення. По-третє, попередня поведінка відповідної особи. Поведінка відповідної особи до оприлюдненням повідомлення або те, що фотографія і пов`язана з нею інформація вже з`являлися у попередній публікації, також є фактором, який потрібно брати до уваги. По-четверте, зміст, форма і наслідки публікації. Спосіб, у який фотографія або звіт оприлюднені, і спосіб, у який відповідна особа зображена на фотографії або у звіті, також може бути фактором, який потрібно брати до уваги. По-п`яте, обставини, за яких було зроблено фотографії. Тобто, чи сфотографована особа дала свою згоду на фотографування і на оприлюднення фотографій, або ж це було зроблено без повідомлення її, чи обманом, чи іншими незаконними засобами. Також потрібно звернути увагу на характер і серйозність втручання і на наслідки для відповідної особи оприлюднення фотографії. Для приватної особи, невідомої для громадськості, оприлюднення фотографії може становити більше втручання, ніж друкована стаття.

У вказаній справі судом встановлено, що ОСОБА_1 є адвокатом Національної асоціації адвокатів України, ОСОБА_3 обіймає посаду головного редактора видання «Кременчуцький Телеграф», ОСОБА_2 є депутатом Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, заявники є публічними особами та їх фото знаходяться у вільному доступі у мережі інтернет.

З огляду на публічність заявників та підвищену громадську зацікавленість до їх діяльності у вказаній справі необхідно з`ясувати з яких джерел взяті їх фотографії та чи не відбулось їх розміщення за фактичної мовчазної згоди заявників.

Якщо фото-, відеознімання особи, публічний показ, відтворення, розповсюдження зображень з нею здійснювалися без її дозволу і вона вважає, що такими діями їй завдано матеріальної та/або моральної шкоди, вона має право звернутися за захистом своїх прав та інтересів до суду з відповідною позовною заявою.

Враховуючи встановлені судом обставини, заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 в частині вимог про встановлення факту порушення немайнового права на розповсюдження їх фотографій на веб-сайті «Кременчук.TODAY» (https://kremen.today) відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України необхідно залишити без розгляду, оскільки вбачається спір про право.

Керуючись ст.ст. 294, 315, 353-355 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 в частині вимог про встановлення факту порушення немайнового права на розповсюдження їх фотографій на веб-сайті «Кременчук.TODAY» (https://kremen.today) залишити без розгляду, у зв`язку з тим, що з частини вимог заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцятиднів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олена Предоляк