Провадження № 2-др/362/11/24
Д О Д А Т К О В Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 серпня 2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого - судді Кравченко Л.М.,
з участю секретаря судового засідання Шмагун М.С.,
В провадженні Васильківського міськрайонного суд Київської області перебувала справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Некрилов Костянтин Юрійович, про стягнення коштів за попереднім договором купівлі-продажу земельної ділянки та стягнення збитків, інфляції та трьох процентів річних.
Рішенням Васильківського міськрайонного суд Київської області від 11.03.2024 р. позовні вимоги задоволено частково.

Постановою Київського апеляційного суду від 26.06.2024 р. рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове.

20.05.2024 р. представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Назаров К.Є. звернувся до суду через систему «Електронний суд» із заявою, у якій просить винести додаткове рішення про стягнення з позивача ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 26018,64 грн.

Вирішуючи питання щодо ухвалення додаткового судового рішення, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п.3 ч.1, ч.2, 3, 5 ст.270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, зокрема судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При цьому, за приписами ч. 1, ч. 3 ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Згідно п.8 ч.3 ст.178 ЦПК України відзив повинен містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Представником відповідача у відзиві на позовну заяву не було зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Таким чином, відшкодування судових витрат здійснюється у разі наявності відповідної заяви сторони, яку вона зробила до закінчення судових дебатів, якщо справа розглядається з повідомленням учасників справи з проведенням дебатів, а відповідні докази надані цією стороною або до закінчення судових дебатів, або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц, зазначила, що вимога частини восьмої статті 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, має застосовуватися і до справ, що розглядаються в спрощеному провадженні, де судові дебати відсутні.

Так, з матеріалів справи вбачається, що докази понесення витрат на професійну правничу допомогу представником відповідача надавались 20.05.2024 р.

На підтвердження понесених витрат представник відповідача долучив до заяви про ухвалення додаткового рішення, поданої 20.05.2024, тобто більше ніж через два місяці після ухвалення основного рішення: рахунок попередній розрахунок судових витрат, копію Договору про надання правничої допомоги від 27.06.2023 р. за №27/06-1, копію Додаткового договору №1, копію рахунку на оплату від 27.06.2023 р. за №1, копію квитанції від 27.06.2023 р. за №168328549,копію акту здачі-приймання наданих послуг від 03.07.2023 р., копію квитанції від 26.09.2023 р. за №176502639, копію акту здачі-приймання наданих послуг від 26.09.2023 р., копію рахунку на оплату від 13.12.2023 р. за №5, копію квитанції від 13.12.2023 р., копію акту здачі-приймання наданих послуг від 13.12.2023 р., копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Якщо сторона з поважних причин не може подати докази, які підтверджують точний розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів у справі, суд, за заявою такої сторони, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Однак, така заява має бути озвучена до закінчення судових дебатів у справі (ч. 1ст. 246 ЦПК). В такому разі судом призначається ще одне судове засідання, яке має бути проведено не пізніше двадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог, за результатом якого ухвалюється додаткове рішення в порядку, передбаченому статтею 270 кодексу (ч. 2, 3 ст. 246 ЦПК). Можливість вирішення питання розподілу судових витрат у додатковому рішенні після ухвалення рішення за результатами розгляду справи по суті передбачають і ч. 3 ст. 259 ЦПК (порядок ухвалення судових рішень) і п. 3 ч. 1 ст.270 ЦПК (додаткове рішення суду).

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву, а оскільки заяву про ухвалення додаткового рішення подано стороною позивача лише 20.05.2024 р., тоді як рішення ухвалено 11.03.2024 р., тобто сторона відповідача подала докази з пропуском строку, визначеного ч. 8 ст. 141 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.126 ЦПК України, документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок вирішення питання про поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано ст.127 ЦПК України, відповідно до ч.ч.1, 2, 3 якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

При цьому, ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Так, рішення Васильківського міськрайонного суд Київської області від 11.03.2024 р. було отримано відповідачем та його представником 02.04.2024 р. на електронні адреси зазначені представником відповідача у відзиві на позовну заяву.

Між тим, до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення представник відповідача звернувся лише 20.05.2024 р. Крім того, представником відповідача не вказано жодних поважних причин недотримання ним процесуальних строків при зверненні із відповідною заявою, а також не заявлено клопотання про поновлення строків звернення.

З огляду на викладене, суд приходить висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Назарова Кирила Євгенійовича про ухвалення додаткового рішення.

Керуючись ст.ст. 15, 133, 137, 141, 270 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Назарова Кирила Євгенійовича про ухвалення додаткового рішення по справі № 755/10559/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Некрилов Костянтин Юрійович, про стягнення коштів за попереднім договором купівлі-продажу земельної ділянки та стягнення збитків, інфляції та трьох процентів річних.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М.Кравченко