Номер провадження 2-о/754/470/24
У Х В А Л А

09 вересня 2024 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , інші особи: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про усиновлення,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про усиновлення.

Дана заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (ч.3 ст.294 ЦПК України).

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Так, заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 311 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI).

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 року становить 605,60 грн.

В порушення вказаних норм, заявником до заяви не долучено квитанцію про сплату судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 42 ЦПК України, у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Натомість, в порушення вказаної норми процесуальний статус ОСОБА_2 та Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації зазначено як «інші особи».

Також, заінтересованими особами є особи, які беруть участь у справі, та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки.

Відповідно до прохальної частини заяви, заявник просить внести зміни до актового запису про народження дитини, в тому числі і змінити прізвище та по батькові дитини.

Оскільки відомості про зміну прізвища та по батькові підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, заявнику необхідно зазначити в заяві про усиновлення в якості заінтересованої особи Відділ державної реєстрації актів цивільного стану, яким здійснено актовий запис про народження дитини.

Відповідно до ст. 254 ЦПК України, суд розглядає справу про усиновлення за обов`язковою участю заявника (заявників), органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Згідно ч.3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Справи про усиновлення суд розглядає в порядку окремого провадження (п.4.ч.2 ст. 293 ЦПК України)

Заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у статтях 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені статтею 311 ЦПК України.

Вимоги та зміст заяви про усиновлення врегульовано статтею 311 ЦПК України, у відповідності до якої заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи:

1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя;

2) медичний висновок про стан здоров`я заявника;

3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи;

4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням;

5) інші документи, визначені законом.

Відповідно до ч.2 ст. 312 ЦПК України, орган опіки та піклування повинен подати суду висновок про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини.

Вимогами ч. 3 ст. 312 ЦПК України визначено, що до висновку органу опіки та піклування мають бути додані: 1) акт обстеження умов життя заявника, складений за місцем його проживання; 2) свідоцтво про народження дитини; 3) медичний висновок про стан здоров`я дитини, про її фізичний і розумовий розвиток; 4) у випадках, встановлених законом, згода батьків, опікуна, піклувальника дитини, закладу охорони здоров`я або навчального закладу, а також самої дитини на усиновлення.

Заявником до даної заяви надано копію його паспорту та РНОКПП, копію свідоцтва про шлюб, копію свідоцтва про народження дитини та висновок органу опіки щодо доцільності усиновлення. Інших доказів до заяви не надано.

Таким чином, всупереч вищенаведеним нормам ЦПК України, до заяви про усиновлення не додані: письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; довідка з місця роботи заявника із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; медичний висновок про стан здоров`я, фізичний та розумовий розвиток дитини; витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» із зазначенням в них відомостей, актуальних станом на теперішній час; а також згода дитини на усиновлення.

Суд також звертає увагу, що у разі усиновлення дитини одним із подружжя висновок про стан здоров`я та документ про наявність чи відсутність судимості подаються кожним із подружжя.

Крім того, до заяви має бути долучено Повний Витяг з актового запису про народження дитини, яку має намір усиновити заявник, що необхідно задля з`ясування відомостей про батьків дитини, безпосередньо внесення даних щодо батька дитини (визнання ним свого батьківства (рішення суду про встановлення батьківства) та або запису про батька на підставі ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України.

Окремо суд звертає увагу на те, що відповідно до положень статті 218 Сімейного кодексу України, для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення.

Дитина, яку бажає усиновити заявник, на момент подання даної заяви досягла віку 14 років. Тобто, дитина досягла такого віку та рівня розвитку, що може надати письмову згоду на її усиновлення. Однак до заяви про усиновлення не додано такої письмової згоди.

Крім того, заявник просить змінити прізвище дитини, а за змістом частини 3 статті 148 Сімейного кодексу України, прізвище дитини, яка досягла семи років, змінюється за її згодою. До заяви про усиновлення на надано доказів того, що дитина, яка досягла 14 років, згодна на зміну її прізвища.

Якщо від дитини не приховується факт її усиновлення, необхідна її усвідомлена згода на це. Відповідно до свого віку дитина може надати таку згоду у формі письмової заяви із зазначенням про те, що її проінформовано про правові наслідки усиновлення і вона згодна на зміну її прізвища.

Також, дана заява надійшла до суду через систему «Електронний суд».

Згідно вимог ч. 7 ст. 43, абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

За змістом п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 (з наступними змінами та доповненнями), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Відповідно до п. 61 вказаних Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Згідно із пунктом 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12.05.2006 року № 211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення (ф. 107) передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Таким чином, належним доказом направлення копій поданих до суду документів іншим учасникам справи є оригінали (або належним чином засвідчені копії) розрахункового документу (поштової квитанції, фінансового чека, поштової накладної) та опису вкладення у цінний лист.

Проте, як вбачається з поданих матеріалів, заявником не надано належних доказів надсилання копії заяви з додатками усім учасникам справи, а саме заінтересованій особі ОСОБА_2 . Крім того, з урахуванням вищенаведених зауважень щодо кола заінтересованих осіб, при усуненні недоліків необхідно надати докази направлення заяви з додатками усім іншим заінтересованим особам.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, зазначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою у день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вище викладене дає підстави для висновку, що заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення. Для усунення недоліків заявнику необхідно уточнити коло заінтересованих осіб, зміст вимог та надати нову редакцію заяви про усиновлення дитини та доданих до неї документів, засвідчені належним чином для направлення заінтересованим особам, а також надати документ про сплату судового збору із належними доказами направлення заяви з додатками заінтересованим особам.

Залишення заяви без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 294, 311 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , інші особи: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про усиновлення - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: