Провадження № 2/761/1029/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23 липня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

за участю секретаря Путря Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьку помер батько позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Через те, що м. Донецьк є тимчасово окупованим, свідоцтво про смерть ОСОБА_2 було отримано позивачем лише 29.01.2021.

09.07.2021 позивач звернувся до Першої київської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Першої київської нотаріальної контори Серцевич О.В. від 09.07.2021 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу було відмовлено через пропуск строку для прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк звернення пропущений ним з поважних причин, тому звернувся до суду з вказаним позовом та просить визначити йому додатковий строк 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 25.08.2021 справу направлено до Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13.02.2023 відкрите провадження у справі та призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.07.2023 витребувано у Першої київської нотаріальної контори копію спадкової справи № 1103/2021.

19.04.2024 копія витребуваної спадкової справи надійшла до Шевченківського районного суду м. Києва.

02.07.2024 судом проведено підготовче судове засідання, призначено справу до розгляду по суті.

23.07.2024 в судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про час, місце та дану слухання справи повідомлялися належним чином.

Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у відсутності позивача та його представника. Проти заочного розгляду справи сторона позивача не заперечувала.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, своїм правом на подання відзиву на позов не скористався.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомила, своїм правом на подання письмових пояснень щодо позову не скористалися.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, з урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та третьої особи, на підставі наявних в справі доказів.

Оскільки представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалив розглядати справу заочно на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив.

Згідно із нормами глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Позивачем був пропущений встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини через те, що спадкодавець помер на тимчасово окупованій території, тому свідоцтво про смерть було отримано лише 29.01.2021, також території України були впровадженні карантинні заходи у зв`язку з COVID-19, що позбавило позивача можливості подати заяву про прийняття спадщини вчасно.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України.

При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через органи нотаріату і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12.

Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити частково, визначивши йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 2 місяці.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 76-81, 89, 95, 133, 141, 229, 258, 259, 263-265, 273, 274, 280, 279, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 2 (два) місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: