ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 305/3016/23

провадження № 61-6948св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року у складі судді Марусяк М. О., та постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року, у складі колегії суддів: Мацунича М. В., Фазикош Г. В., Кожух М. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу 1/2 частини дачного будинку, що розташований на полонині Драгобрат, смт Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, укладений 21 червня 2007 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову вказував на те, що відповідач ввела його в оману, не виконала взяті на себе зобов`язання за договором та не розрахувалась в повному обсязі за 1/2 частини дачного будинку, що розташований на полонині Драгобрат, смт Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року у відкритті провадження у справі відмовлено.

Суд першої інстанції відмовив у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу недійсним відмовлено на підставі пункту 2 частини першої статті 186 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), згідно з яким суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

ПостановоюЗакарпатського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції надав оцінку предмету та підставам позову ОСОБА_1 , поданим ним доказам, а також матеріалам цивільних справ: № 305/2364/13-ц та № 305/2150/16-ц.

Предмет, підстави та вимоги позовів у вищезазначених цивільних справах аналогічні з предметом, підставами та вимогами позову у справі № 305/3016/23, а відповідні позовні вимоги ОСОБА_1 неодноразово були предметом судового розгляду. Тому у спірних правовідносинах наявні правові підстави для відмови йому у відкритті провадження у справі (пункт 2 частини першої статті 186 ЦПК України).

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

У травні 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати, відкрити провадження у справі за його позовом та передати справу для розгляду по суті до суду першої інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції, з рішенням якого погодився апеляційний суд, помилково застосував положення пункту 2 частини першої статті 186 ЦПК України, та безпідставно відмовив у відкритті провадження у справі, оскільки суди не звернули увагу на те, що підставою для визнання недійсним договору купівлі-продажу дачного будинку від 27 липня 2007 року є те, що правочин вчинений під впливом обману. Крім того, зазначив, що всі рішення вважає помилковими та не справедливими.

У серпні 2024 року від ОСОБА_2 надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 , в якому висловлює незгоду з доводами касаційної скарги та просить залишити оскаржувані судові рішення без змін.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 13 травня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року передано на розгляд судді-доповідачу ОСОБА_3 .

Ухвалою Верховного Суду від 30 травня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків, зокрема для сплати подання уточненої касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 05 липня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі з підстав, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України; витребувано матеріали справи № 305/3016/23 з суду першої інстанції; надано сторонам строк для подання відзивів на касаційну скаргу.

31 липня 2024 року матеріали справи № 305/3016/23 надійшли до Верховного Суду.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, аоскаржувані судові рішення - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм процесуального права.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та їх правове обґрунтування

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

У відповідності до пункту 2 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення, а підстава - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

При визначенні підстави позову як елементу його змісту суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин), позивач просить про захист свого права.

За змістом ЦПК України позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно співпадають сторони, підстава та предмет спору. Нетотожність хоча б одного з елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду, що набрало законної сили, постановленого між тими ж сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, ґрунтується на правових наслідках набрання рішенням суду законної сили.

У постанові Верховного Суду від 05 вересня 2018 року у справі № 630/487/16 (провадження № 61-8780св18) указано, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Судами встановлено, що рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 03 грудня 2013 року, у справі № 305/2364/13-ц, у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу 1/2 частини будинку, що розташований на полонині Драгобрат, смт Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, від 21 липня 2007 року відмовлено. Судом встановлено, що вищезазначений договір купівлі-продажу відповідає вимогам статті 657 ЦК України, оскільки сторони при його укладенні дотримали його письмової форми, нотаріального посвідчення та здійснили державну реєстрацію правочину. Зазначене рішення суду першої інстанції, залишене без змін ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 11 березня 2014 року,набрало законної сили 11 березня 2014 року.

Крім того, рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області

від 15 травня 2017 року у справі № 305/2150/16-ц, в задоволенні первісного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Рахівського нотаріального округу Закарпатської області Юраш Н. І., про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 21 червня 2007 року, який був вчинений під впливом обману, відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 27 липня 2017 року, рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 травня 2017 року, в частині вирішення позовних вимог за первісним позовом залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 10 квітня 2019 року, касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 305/2150/16-ц залишено без задоволення. Рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 травня 2017 року в незміненій частині та рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 27 липня 2017 року залишено без змін.

Обґрунтовуючи вимоги у справі № 305/3016/23, ОСОБА_1 посилався на те, що ОСОБА_4 купила 1/2 частини дачного будинку б/н, що розташований АДРЕСА_1 . Ціну 1/2 частини будинку, що є предметом цього договору, сторони визначили в сумі 180 000,00 грн, яку покупець сплатила продавцю до оформлення цього договору, як відображено у п`ятому пункті договору. В подальшому, згідно зі звітом від 20 лютого 2014 року № 1023/7 оцінки з визначення ринкової вартості будинку, встановлено, що реальна вартість дачного будинку становить 2 155 690,00 грн. Вважає, що ОСОБА_2 умисно обманним шляхом під час купівлі 1/2 частини будинку оцінила її в сумі 180 000,00 грн, хоча їй достеменно було відомо, що реальна вартість частини будинку складає 1 077 845 грн, що є набагато більше від тієї суми, що вона вказала в договорі купівлі-продажу, а тому умисно ввела його в оману значно занизивши ціну будинку.

У справі, що переглядається, предметом позову є договір купівлі-продажу 1/2 частини будинку, що розташований на полонині Драгобрат в смт Ясіня Рахівського району Закарпатської області, від 21 червня 2007 року, який ОСОБА_1 вказуючи на те, що при його укладенні відповідач ввела його в оману та просив визнати недійсним.

Висновки за результатами розгляд касаційної скарги

З огляду на те, що набрало законної сили рішення суду у справі

№ 305/2150/16-ц, ухвалене між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав, висновок судів попередніх інстанцій про наявність підстав для відмови у відкритті провадження з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 186 ЦПК України, є таким, що відповідає вимогам цивільного процесуального закону.

Оскільки правильне застосування судами норм права при вирішенні питання про відмову у відкритті провадження у цивільній справі є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а касаційна скарга є необґрунтованою, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Право ОСОБА_1 на доступ до суду не порушено, оскільки заявлений ним спір про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 21 червня 2007 року вирішено судами трьох інстанцій в справі № 305/2150/16-ц.

Натомість розглядуваний позов, поданий після набрання законної сили рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 03 грудня 2013 року у справі № 305/2365/13-ц та рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області у справі № 305/2150/16-ц, є фактично намаганням у непередбачений законом спосіб домогтися повторного розгляду судами тих самих питань та отримати іншу правову оцінку обставин, встановлених у зазначених справах.

За змістом частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані ухвала суду першої інстанції та постанова апеляційного суду - без змін із підстав, передбачених статтею 401 ЦПК України.

Щодо розподілу судових витрат

Статтею 416 ЦПК України передбачено, що постанова суду касаційної інстанції складається, в тому числі із розподілу судових витрат.

Оскільки касаційна скарга задоволенню не підлягає, то підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанцій, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:І. Ю. Гулейков
Р. А. Лідовець
Д. Д. Луспеник