Справа № 638/8690/24
Провадження № 2/638/4225/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

10 вересня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Кассіч Н.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської об`єднаної територіальної громади, третя особа: Приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистов Сергій Юрійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом до Ізюмської міської об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_2 . Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати та після смерті відкрилася спадщина на частки житлового будинку з відповідною часткою прилеглих господарсько-побутових будівель, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистов С.Ю. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, через пропуск строку для прийняття спадщини, оскільки позивач була зареєстрована за іншою адресою. В силу своєї юридичної необізнаності та жалоби, скрутним матеріальним становищем після смерті матері, одразу звернутися з заявою для отримання свідоцтва про право на спадщину не видавалося можливим. Також, м.Ізюм було захоплено російськими військами у 2022 році та за час окупації в місті не працювали державні установи, не було зв`язку, а відтак позивач вважає що пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила задовольнити, додатково пояснивши, що перебувала у 2024 році на лікарняному, відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений вчасно та належним чином, причин неявки не повідомив, відзиву на позовну заяву або клопотань про відкладення слухання справи суду не надходило, третя особа надала заяву про розгляд справи без його участі.

Враховуючи викладене, оскільки відповідач повідомлений про час та місце слухання справи своєчасно та належним чином, позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд проводить заочний розгляд справи на підставі наявних доказів, відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 у м.Ізюм Харківської області ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка згідно копії свідоцтва про народження № НОМЕР_2 є матір`ю позивача. Згідно копії договору дарування від 07.12.2001 ОСОБА_2 є власником частини жилого будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Постановою приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистовим С.Ю. від 24.04.2024 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки остання пропустила строк, що встановлений законом для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Такий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився й Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонним; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року по справі № 6-1215цс16, Верховний Суд від таких висновків не відступав, про що свідчить практика застосування норм права у подібних правовідносинах, викладена у постановах від 18 січня 2018 року по справі № 198/476/16, від 01 лютого 2018 року по справі № 712/656/15, від 06 червня 2018 року по справі № 592/9058/17, від 11 липня 2018 року по справі № 381/4482/16-ц, від 25 квітня 2019 року по справі № 761/794/15-ц, від 17 червня 2020 року по справі № 520/10377/17, від 18 травня 2021 року № 615/1337/19 тощо.

Оскільки ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнім днем прийняття спадщини після її смерті відповідно до вимог ст.1270 ЦК України є 28.07.2022. Позивач, яка є донькою померлої, звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 24.04.2024 року, тобто поза межами строку визначеного ст.1270 ЦК України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Внаслідок широкомасштабного вторгнення військ РФ на територію України 24.02.2022 р. Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. «Про введення воєнного стану в Україні» було запроваджено на території України воєнний стан, який неодноразово продовжено.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 р. № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих РФ» визначено, що у період з 01.04.2022 року по 08.09.2022 року м.Ізюм знаходилось в окупації, а відтак нотаріуси у вказаний період не здійснювали у місті свою діяльність.

Загальновідомим фактом є те, що нотаріуси відновили свою роботу у м.Ізюм ще пізніше, тільки у жовтні з`явився сталий мобільний зв`язок та інтернет, підключення електрики було ускладнене через замінування.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Враховуючи викладене, оскільки позивач після смерті спадкодавця перебувала на тимчасово окупованій території, її психоемоційний стан пов`язаний зі смертю матері, перебування на лікарняному згідно довідки з КНП «Центральна міська лікарня Піщанської Богоматері» та повномаштабним вторгненням РФ на територію України, суд приходить до висновку, що позивачем з поважних причин пропущено визначений законом строк на прийняття спадщини у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, відсутність заперечень зі сторони відповідача і тому знаходить можливим визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, що буде достатнім для подання нею заяви.

Керуючись ст.ст. 1269,1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 274-279, 263-265, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Ізюмської міської об`єднаної територіальної громади (Харківська обл., м.Ізюм, пл.Центральна, 1), третя особа: Приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистов Сергій Юрійович (Харківська обл., м.Ізюм, вул.Паромна, 4/2) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана позивачем до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку відповідачем шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом цих строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий Є.В.Невеніцин