Гайворонський районний суд Кіровоградської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 385/1298/24
У Х В А Л А

06.09.2024 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Панасюка І.В.,

з участю секретаря судового засідання Стародуба В.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко Вадим Володимирович про розірвання договору про поділ майна між подружжям,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 через свого представника адвоката Дяченко М.І. звернулася до суду з заявою про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. про розірвання договору про поділ майна між подружжям. Просить суд, вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме :

- будинок АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно Серії CAE №645560 виданого 19.09.2012 року, виданого виконавчим комітетом Вікнинської сільської ради, Гайворонського району, Кіровоградської область;

- земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер - :51:000:0045, розташована: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №494382 виданого 25.05.2012 року, Вікнинською сільською радою, Гайворонського р-ну, Кіровоградської обл., акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею договорів оренди землі за №00962;

- земельну ділянку площею 0,1983 га, кадастровий номер - :51:000:0046, розташована: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №494383 виданого 25.05.2012 року, Вікнинською сільською радою, Гайворонського р-ну, Кіровоградської обл., акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею договорів оренди землі за №00963;

- частку у статутному капіталі складеному капіталі ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «ЯТРАНЬ» , загальна номінальна вартість якої становить 1200 грн. 00 коп., що відповідає 100 % від загального розміру статутного складеного капіталу ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «ЯТРАНЬ»;

- транспортний засіб марки - ВАЗ, модель 212140 130 20, 2009 року випуску, колір білий, тип ТЗ - легковий універсал - В, номер шасі (кузова, рами, коляски) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 . Право власності зареєстровано за ОСОБА_2 на підставі свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , виданого 25.04.2021 року, Гайворонським РЕВ УДАІ УМВС України в Кіровоградській області,

та заборонити суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме та рухоме майно (державним реєстраторам, нотаріусам та іншим особам) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо об`єкта нерухомого та рухомого майна.

Оглянувши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Статтею 150 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ч. 3 ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Із наведеного випливає, що заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Як роз`яснено у п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача. Саме по собі накладення арешту на об`єкт нерухомого майна без наміру власника його відчужити та заборона їх відчуження жодним чином не впливає на правовий статус цих прав і на права і законні його інтереси.

Разом з тим, звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, позивач не надала суду жодних доказів, підтверджуючих документів про те, що будинок АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,2500 га, кадастровий номер - :51:000:0045, розташована: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,1983 га, кадастровий номер - :51:000:0046, розташована: АДРЕСА_1 ; частка у статутному капіталі складеному капіталі ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА «ЯТРАНЬ» ; транспортний засіб марки - ВАЗ, модель 212140 130 20, 2009 року випуску, колір білий, тип ТЗ - легковий універсал - В, номер шасі (кузова, рами, коляски) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , на які вона просить накласти арешт, зареєстровані на праві власності за відповідачем. Матеріали цивільної справи також не містять зазначених доказів. Договір про поділ майна подружжя, який позивач просить розірвати, укладений між сторонами 28.11.2021 року, а тому також не може бути використаний як доказ належності на даний час майна відповідачу. Поряд з цим позивач сама зазначає, що автомобіль ВАЗ модель 212140 вже відчужений відповідачем, кому саме та на якій підставі не вказує.

Таким чином суд немає можливості встановити належність вищевказаного майна відповідачу, відповідно, зробити обґрунтований висновок щодо співмірності та адекватності заходів забезпечення позову, про які просить заявник, зі змістом та розміром позовних вимог.

Виходячи із викладеного, вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи те, що позивачем не надано жодних доказів, які підтверджують право власності на вищевказане майно, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, суд дійшов висновку про необґрунтованість поданої заяви, а відтак заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко Вадим Володимирович про розірвання договору про поділ майна між подружжям - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя: Ігор ПАНАСЮК