Номер провадження: 2о/25/286/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

29 серпня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Мовчан Д.В. розглянувши матеріали заяви (позовної заяви) ОСОБА_1 , заінтересована особа (відповідач): ОСОБА_2 , Індустріальний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі, про встановлення факту, що має юридичне значення

ВСТАНОВИВ:

22 серпня 2024 року заявник сформувала в системі «Електронний суд» вищевказану заяву, яка надійшла на електронну адресу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська 23 серпня 2024 року.

Фактично матеріали вказаного провадження були передані судді із канцелярії суду 26 серпня 2024 року.

Розглянувши подані матеріали, суддя доходить висновку, що заява не відповідає вимогам процесуального законодавства та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

1. За загальним правилом розгляд справ у суді цивільною юрисдикції здійснюються за правилами наказаного, позовного або окремого провадження. При цьому, процесуальним законом чітко регламентовано вимоги до заяв по суті справи для кожного із такого виду проваджень та їх суб`єктного складу відповідно. Розгляд справи одночасно за правилами декількох проваджень чинним процесуальним законодавством не передбачено.

Зокрема, в порядку позовного провадження суд розглядає саме спір цивільно-правового характеру, і сторонами у такому спорі є позивач та відповідач. Вимоги до форму та змісту позовної заяви чітко регламентовані ст. 175, 177 ЦПК України.

Також за правилами ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Розгляд такої справи зініціюється шляхом подання до суду саме відповідної заяви, форма та зміст якої визначені відповідними главами Розділу IV ЦПК України в залежності від предмету такої заяви.

При цьому ключова відмінність окремого провадження від позовного полягає у відсутності спору про право, а також у особливому предметі справ окремого провадження встановлення юридичного факту чи конкретної обставини, що має юридичне значення.

В даному випадку з тексту поданої заяви не можливо встановити в позовному чи окремому провадженні відбулось дане звернення, оскільки текст такої заяви містить одночасно назви як «заява» так і «позовна заява» з найменуванням учасників справи як «заявник, інша особа» так і «позивач, відповідач».

Таким чином ОСОБА_1 має визначитись із яким саме видом заяви по суті справи вона звертається до суду та в порядку якого саме провадження (позовного чи окремого), у зв`язку з чим слід подати до суду відповідну заяву по суті справи у новій редакції, яка за своєю змістом та формою має відповідати або вимогам 175, 177 ЦПК України (позовна заява) або вимогам Розділу IV ЦПК України (заява в порядку окремого провадження).

2. Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений у розмірі 3 028 грн. 00 коп.

Згідно п.4 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, заявником сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір за подання до суду заяви у справах окремого провадження, складає 605 грн. 60 коп.

Відповідно до абз. 2 п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання позову немайнового характеру належить сплатити судовий збір, ставка якого становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: у сумі 1 211, 20 грн.

Тобто, розмір ставки судового збору безпосередньо залежить від того у якому провадженні (позовному чи окремому) розглядається відвідана справа.

У відповідності до Акту від 23.08.2024 року, складеного канцелярією Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, при реєстрації вхідного документу, який надійшов через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1 , а саме, в додатках позовної заяви вказані, але відсутні наступні документи: оригінал квитанції про сплату судового збору, копія паспорту та РНОКПП позивача, копія довідки про місце проживання, копія посвідчення та копія позову з додатками.

Таким чином, на виконання вказаних вимог процесуального закону заявником (позивачем) взагалі не додано до заяви документів, що підтверджують сплату судового збору у відповідному розмірі не наведено законодавчо визначених підстав звільнення від сплати судового збору.

У зв`язку із чим, ОСОБА_1 має надати суд відповідний платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі в залежності від того, в якому виді провадження така особа звертається до суду (позовному чи окремому).

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Суддя також роз`яснює, що відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 та 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява по сіті справи вважається неподаною і повертається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву (позовну заяву) ОСОБА_1 , заінтересована особа (відповідач): ОСОБА_2 , Індустріальний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі, про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

2. Встановити заявнику строк для усунення недоліків заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали 5 (п`ять) днів із дня отримання нею копії ухвали.

3. Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, така заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині визначення розміру судових витрат до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.В. Мовчан