Провадження № 2/761/9306/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши питання про відкриття провадження по справі за позовом ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення, встановлення порядку користування житловим і нежитловим приміщенням, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення, встановлення порядку користування житловим і нежитловим приміщенням, стягнення моральної шкоди.

Вивчивши матеріали даної справи та вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі суддя вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу, виходячи з наступного.

Позовна заява не підписана позивачем ОСОБА_1 , а підписана її представником ОСОБА_2 .

На підтвердження своїх повноважень як представника позивача ОСОБА_2 надано копію довіреності від 06 жовтня 2023 року, яка посвідчена державним нотаріусом Другої тернопільської державної нотаріальної контори Темніковою С.А.

Статтею 131-2 Конституції України визначено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Такі випадки визначені в частині другій статті 60 ЦПК України відповідно до якої під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до частини 6 статті 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України малозначні справи розглядаються в спрощеному позовному провадженні.

Отже, законом визначена категорія справ, яка розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, в яких представництво може здійснюватися особою, яка діє за довіреністю.

Дана категорія справ не може бути розглянута в порядку спрощеного провадження, оскільки вимоги щодо про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення, встановлення порядку користування житловим і нежитловим приміщенням, не відноситься до категорії малозначних справ. Дана справа повинна бути розглянута в порядку загального позовного провадження з необхідністю проведення підготовчого судового засідання.

Таким чином, згідно з вимогами чинного законодавства, дана цивільна справа за заявою ОСОБА_1 відноситься до категорії справ, в яких представництво інтересів її учасників може здійснюватися виключно адвокатом.

ОСОБА_2 не надано до суду документів на підтвердження його повноважень як адвоката, а тому він не може бути представником в даній справі і не має права підписувати позовну заяву замість позивача.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення, встановлення порядку користування житловим і нежитловим приміщенням, стягнення моральної шкоди, підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення, встановлення порядку користування житловим і нежитловим приміщенням, стягнення моральної шкоди - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали суду.

Суддя Ю.О. Матвєєва

06 вересня 2024 року