Справа № 510/974/24
Провадження № 2/510/1096/24

У Х В А Л А

10.09.24 р. м. Рені

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І., розглянувши

заяву про самовідвід судді Дудник В.І. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В

В провадженні головуючого судді Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суддею Ренійського районного суду Одеської області 10.09.2024 року подано заяву про самовідвід.

Відповідно до ч. 9 ст. 40 ЦПК України питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Суд, з`ясувавши доводи за заявою про самовідвід судді Дудник В.І., приходить до наступних висновків.

Ст. 36 ЦПК України передбачено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді.

Так, заявляючи самовідвід з розгляду вищевказаної цивільної справи, суддя зазначає, що до Ренійського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу було передано для розгляду судді Бошкову І.Д. 22.05.2024 р. було задоволено самовідвід судді Бошкову І.Д., та відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу було передано для розгляду судді Сорокіну К.В.

04.09.2024р. було задоволено самовідвід судді Сорокіна К.В. та відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу було передано для розгляду судді Дудник В.І.

Відповідачем по справі є голова Ренійської міської ради Плєхов І.В. В провадженні судді Дудник В.І. перебували адміністративні матеріали про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, головою Ренійської міської ради ОСОБА_2 , за ч.ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП. З метою виключення будь-яких ризиків, сумнівів щодо наявності конфліктів інтересів під час розгляду адміністративних справ за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із корупцією, за яке передбачена відповідальність за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, щодо голови Ренійської міської ради Плєхова Ігоря Вікторовича, головуючий суддя у справі ОСОБА_3 звернувся із відповідним письмовим повідомленням до Національного агентства з питань запобігання корупції для надання роз`яснення про наявність чи відсутність конфлікту інтересів у нього під час розгляду адміністративної справи. Листом НАЗК судді Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І. були надані роз`яснення щодо наявності конфліктів інтересів під час розгляду адміністративних справ за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із корупцією щодо голови Ренійської міської ради ОСОБА_2 . Зокрема, у роз`ясненні було зазначено, що конфлікт інтересів може існувати у особи в ситуації, коли у неї при реалізації службових повноважень дискреційного характеру наявний приватний інтерес, який може вплинути на її об`єктивність та неупередженість під час вчинення дії, прийняття рішення з питання, у якому у неї наявний приватний інтерес. За відсутності принаймні однієї із складових конфлікту інтересів службових/представницьких повноважень дискреційного характеру та/або приватного інтересу конфлікт інтересів не виникає. Стосовно сумнівів щодо наявності конфлікту інтересів у роз`ясненні було вказано, що зазначена у повідомленні до НАЗК судді інформація не свідчить безумовно про наявність у судді ОСОБА_3 . приватного інтересу при розгляді справ, у т.ч. і даної, про адміністративні правопорушення щодо голови Ренійської міської ради Плєхова І.В. Проте, у роз`ясненні звернуто увагу на те, що водночас, у разі наявності у судді Дудник В.І. особистої заінтересованості (приватного інтересу) у конкретних результатах розгляду зазначеної справи, зокрема (але не виключно) у непритягненні ОСОБА_2 до адмінвідповідальності , у судді виникатиме реальний конфлікт інтересів.

Тобто, з наданого судді ОСОБА_3 роз`яснення виходить, що ризик виникнення конфлікту інтересів під час розгляду адміністративних справ за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із корупцією щодо голови Ренійської міської ради Плєхова Ігоря Вікторовича, - все ж таки є і його відсутність не є абсолютною, залежить від суб`єктивних критеріїв. Таким чином, суддею Дудник В.І. було заявлено самовідвід у адміністративних справах про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням ситуації, що склалась, з метою не порушення норм діючого законодавства України, а також з метою недопущення сумніву, щодо об`єктивності та неупередженості судді у сторонніх спостерігачів, під час розгляду означеної цивільної справи, головуючий по справі вважав за необхідне заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно ч.ч. 7,8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Відповідно до положень ч.ч. 2,3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, Європейський суд з прав людини, практика якого відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. ст. 1, 8, 9 КПК, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» є джерелом права для України, в своєму рішенні у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року (заява №33949/02) зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 and ЗО; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38) (п. 49).

Стосовно об`єктивного критерію в цьому ж рішенні далі Суд зазначив, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (див. рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" (De Cubber v. Belgium), від 26 жовтня 1984 року, п. 26). Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (див. вищевказане рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" (Castillo Algar v. Spain), від 28 жовтня 1998 року, п. 45) (п. 53).

Таким чином, на думку Європейського суду з прав людини, наявність об`єктивно обґрунтованих сумнівів у безсторонності судді, навіть без наявності ознак, які б вказували на прояв особистої упередженості з боку судді, все одно свідчить про недодержання судом принципу безсторонності за об`єктивним критерієм та призводить до порушення п. 1 ст. 6 Конвенції.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням ситуації, що склалась, з метою не порушення норм діючого законодавства України, а також з метою недопущення сумніву, щодо об`єктивності та неупередженості судді у сторонніх спостерігачів, під час розгляду означеної цивільної справи, заява про самовідвід головуючого підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 41 ЦПК України, у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 33 ЦПК України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Таким чином, у зв`язку із задоволенням заяви про самовідвід головуючого по справі, дану цивільну справу передати для перерозподілу між суддями Ренійського районного суду Одеської області, згідно положень ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 39, 40, 41 ЦПК України, суд, -

Керуючись ст.ст. 36, 39 - 41 ЦПК України, -

У Х В А Л И В

Заяву про самовідвід судді Ренійського районного суду Одеської області Дудник Вячеслава Івановича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Справу передати для перерозподілу іншому судді через канцелярію суду відповідно до вимог ст. 41 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Дудник