Справа № 128/2235/24
УХВАЛА

06 вересня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Бондаренко О.І., отримавши заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Богачук Ірини Юріївни про перегляд заочного рішення від 28.06.2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини, -

Встановив:

05.09.2024 року до Вінницького районного суду Вінницької області надійшла вищевказана заява представника відповідача адвоката Богачук І.Ю. за допомогою системи «Електронний суд».

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що заява відповідача про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Як визначає ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Згідно із ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідачем до заяви не додано документи, що підтверджують сплату ним судового збору. Натомість, до заяви відповідач долучив копію посвідчення УБД та вважає, що він звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду із даною заявою.

Оглянувши дані документи, суд вважає зазначити наступне.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Таким чином, враховуючи предмет та підстави заяви про перегляд заочного рішення суду про стягнення аліментів з відповідача, суд приходить до висновку, що в даному випадку подана ОСОБА_1 заява не стосується захисту його прав в розумінні ст.ст. 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Отже, відповідач не може бути звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1, пп. 1 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 3 028,00 гривні.

Ставка судового збору за поданням до суду заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Судом при огляді матеріалів заяви про перегляд заочного рішення встановлено, що відповідачем не сплачено судовий збір.

Тому, дану заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків. Відповідач повинен сплатити судовий збір за заявлену вимогу в сумі 605,60 грн, та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто в цій частині зазначеної статті закріплено юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

Разом з цим, заявник звертаючись до суду, не обгрунтовує підстави, які визначені ч.1 ст. 288 ЦПК України, лише зазначено загальні фрази, з яких неможливо встановити підстави перегляду судового рішення.

В даній заяві відповідачем не зазначено ті докази, на які він посилається і які мають істотне значення для правильного вирішення справи, як на підставу для перегляду заочного рішення суду від 28.06.2024 року.

Також, заявником належним чином прохальна частина заяви про перегляд заочного рішення суду належним чином не оформлена, а саме заявником не зазначено, яке саме рішення останній просить суд скасувати/ухвалити.

У порушення зазначених вимог заявником не дотримано форма та зміст заяви про перегляд заочного рішення передбачені ч.2 ст.285 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 285, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Богачук Ірини Юріївни про перегляд заочного рішення від 28.06.2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити відповідачу, що він має виправити вказані в ухвалі недоліки, в строк 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали. Якщо в цей же строк не будуть виправленні вказані недоліки заяви, то вона буде вважатися судом неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана БОНДАРЕНКО