провадження №: 2/752/2850/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2024 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2023 року позивач Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», в особі представника Плясуна О.І., звернулося до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачі є співвласниками квартири та споживачами житлово-комунальних послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 був співвласником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , однак був знятий з місця реєстрації у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 . Таким чином, позивач зазначає, що має право вимагати виконання обов`язку від співвласників квартири АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору-1. У разі відмови споживача від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал», для оформлення припинення надання цих послуг.

Таким чином, відповідачі отримують послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору, оскільки після розміщення повідомлення та договору-1 у вищевказаній газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та договору-1 від відповідачів не надходило.

31.05.2021 на офіційному веб-сайті позивача опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення, у зв`язку з чим з 01.07.2021 вказаний договір вважається укладеним.

Внаслідок неналежного виконання протягом тривалого часу зобов`язань за Договором у відповідачів у період з 01.12.2016 по 30.09.2023 виникла заборгованість.

Враховуючи викладене, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 33942,88 грн, 3% річних у розмірі 3183,01 грн, інфляційні втрати у розмірі 14199,72 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 27.12.2023 року відкрито провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно з ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ст.ст. 174, 178 ЦПК України відповідач ОСОБА_1 подала до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що проти позову заперечує частково. Зауважила, що частину боргу за період з грудня 2020 по вересень 2023, відповідно до наданого позивачем розрахунку, за винятком суми 8753,05 грн, з урахуванням коригувань з обсягів водовідведення гарячої води, інфляційної складової та 3% річних, визнає в сумі 4205,05 грн. Просила суд, застосувати наслідки спливу позовної давності, а саме відмовити в задоволенні позовних вимог у частині стягнення заборгованості, яка утворилась за період з грудня 2016 по листопад 2020.

За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст. 178, ст. 181 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 є співвласниками квартири та споживачами житлово-комунальних послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 11.02.1994, виданого на підставі розпорядженням від 11.02.1994 №6355.

ОСОБА_3 був співвласником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , однак був знятий з місця реєстрації у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою КП «ЖЕО 109».

26.04.2014 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» від 10.04.2014 року №1198, яким внесено зміни до закону України «Про житлово-комунальні послуги», який доповнено новими частинами.

Відповідно до ч.7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір про надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.

05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем).

Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору-1. У разі відмови споживача від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал», для оформлення припинення надання цих послуг.

Таким чином, відповідачі отримували послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) на підставі договору, оскільки після розміщення повідомлення до договору-1 у вищевказаній газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та договору від відповідачів не надходило.

Відповідно до п. 1.1 договору-1 ПрАТ «Київводоканал» зобов`язується надавати відповідачам відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньо будинкових систем), а відповідачі зобов`язуються своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Згідно п. 3.1 договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20т числа місяця, що настає за розрахунковим.

23.05.2017 договір-1 додатково був складений між ПрАТ «Київводоканал» та відповідачем-1 у письмовій формі.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії водопостачання» витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та зам: вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповіді комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнай індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шлях сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку.

Розмір внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку був встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської держав адміністрації) від 30.09.2019 № 1716 для відповідного будинку у розмірі 33,59 грн щоквартально, однак він не сплачений Відповідачем, внаслідок чого борг складає 235,13 грн.

Законом України від 09.11.2017 № 2189-УІІІ викладено у новій редакції Закон України «Про житлово-комунальні послуги».

Новою редакцією Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (введеною в дію 01.05.2019) змінено класифікацію комунальних послуг і єдиним видом комунальних послуг, що надаються суб`єктом господарювання в сфері питного водопостачання є централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Законом України від 09.11.2017 № 21 89-VIII передбачено прийняття співвласника багатоквартирних будинків рішення про модель організації договірних відносин виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною першою ста 14 цього Закону, якою визначено такі моделі організації договірних відносин з виконавця комунальних послуг: кожним співвласником багатоквартирного будинку самостійно (індивідуальний договір): від імені та за рахунок усіх співвласників багатоквартирного будинку управителя або іншою уповноваженою співвласниками особою (колективний договір); об`єднанням співвласників, багатоквартирного будинку або іншою юридичною особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку та в їхніх інтересах укладено відповідний договір про надання комунальних послуг, як колективним споживачем.

Розділом VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 09.11.2017 №2189-VII визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 1 травня 2019 року.

Пунктом 4 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України 09.11.2017 № 2189-VIII встановлено, що не пізніш як протягом одного року з дня введення дію цього Закону співвласники багатоквартирних будинків незалежно від обраної ними форми управління багатоквартирним будинком зобов`язані прийняти рішення про модель організм договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно частиною першою статті 14 цього Закону, а виконавці комунальних послуг - укласти із такими співвласниками договори про надання відповідних комунальних послуг відповідно до обраної співвласниками моделі організації договірних відносин.

Разом з тим, пунктом 42 Закону України від 30.03.2020 № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19 внесено зміни у пункти 3 та 4 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та слова «протягом одного року з дати введення в д цього Закону» та «протягом одного року з дня введення в дію цього Закону» замінено слова: і цифрами «протягом п`яти місяців з дня завершення заходів щодо запобігання виникненню поширенню коронавірусної хвороби (СОVID -19), передбачених карантином, встановлені Кабінетом Міністрів України».

У зв`язку з чим фактичне застосування Закону України від 09.11.2017 № 2189-VII «Про житлово-комунальні послуги» 01.05.2020 не розпочалося та відкладалося невизначений термін.

Законом України, від 03.12.2020 №1060-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг) внесено зміни до Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» та змінено моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг і запроваджено поняття індивідуального договору про надання комунальної послуг, що є публічним договором приєднання.

Згідно з частиною 5 статті 13 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VII «Про житлово-комунальні послуги», у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання.

Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про ви( моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги.

Якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачай та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в часті першій статті 14 цього Закону, публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк.

Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначене відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний разом визначений Кабінетом Міністрів України.

31.05.2021 на офіційному веб-сайті (vodokanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічне індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення (у подальшому зі змінами від 30.09.2021 від 31.12.2021) (далі - Договір-2), у зв`язку з чим з 01.07.2021 вказаний договір вважається укладеним.

Згідно з п. 1 Договору-2 Виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживач послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, а спожиті зобов`язується оплачувати надані послуги за тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у порядку, строки та на умовах, що передбачені договором.

Відповідно до п. 15 Договору-2 розрахунковим періодом для оплати послуг календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, що настає з розрахунковим періодом, якщо інше не визначено договором.

Відповідно до інформації відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА про задеклароване/зареєстроване місце проживання осіб № 104564161 від 27.12.2023 відповідач ОСОБА_1 та № 104564110 від 27.12.2023 відповідач ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Жодних повідомлень про непроживання у квартирі відповідачів на адресу суду не надходило.

Відповідачами не надано доказів на підтвердження того, що зазначений вид послуг не надається, або ж надається не в повному обсязі, або ж неналежної якості, або ж їх звернень у спірний період до обслуговуючої організації або балансоутримувача будинку з приводу неналежного надання послуг з утримання будинку і прибудинкової території.

Водночас факт ненадання послуг або зниження якості послуг (що є порушенням умов договору у розумінні ст. ст. 526, 530 ЦК України) повинен бути зафіксований належним чином (на це звертає увагу Верховний Суд у постанові від 20 листопада 2019 року у справі №640/18143/16-ц).

У своїй постанові від 07 лютого 2018 року у справі №521/6969/15-ц Верховний Суд зазначив, що належним доказом ненадання житлово-комунальної послуги або зниження якості наданої послуги є звернення споживача до надавача послуг та складання сторонами акта-претензії.

Правовідносини, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їх виробниками, виконавцями і споживачами, а також їх права та обов`язки, регламентуються Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку.

Згідно з ст. 64, 66, 67 Житлового кодексу Української РСР, сплачується плата за користування жилим приміщенням, сплачується плата за утримання будинку та прибудинкової території та плата за спожиті комунальні послуги. Члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність.

Розмір плати за користування житлом (квартирної плати) встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.

Згідно п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. № 572, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Правовідносини із споживання житлово-комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ч. 7 ст. 18 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», місцева державна адміністрація регулює ціни та тарифи за виконання робіт та надання житлово-комунальних послуг підприємствами, а також визначає і встановлює норми їх споживання, здійснює контроль за їх додержанням.

Господарська діяльність, спрямована на задоволення потреб фізичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них території є діяльністю з утримання будинків і прибудинкових територій відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

У залежності від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газопостачання, централізоване опалення тощо), 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, освітлення місць загального користування, поточний ремонт тощо), 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо) (ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Відповідно до ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель зобов`язаний забезпечувати експлуатацію будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд та об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях, згідно з умовами укладених договорів, стандартами, нормативами, нормами і правилами; вимагати своєчасної і в повному обсязі оплати наданих житлово-комунальних послуг від споживачів.

Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Стаття 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

В порядку ст. 540 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні беруть участь кілька кредиторів або кілька боржників, кожний з кредиторів має право вимагати виконання, а кожний із боржників повинен виконати обов`язок у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства.

Відповідно до положень ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом.

Обов`язок щодо сплати за спожиті послуги встановлений законом. Відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від сплати послуг у повному обсязі.

Вказаний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 18 травня 2020 року у справі №176/456/17 (провадження №61-63св18).

Згідно зі ст. 509 ЦК України цивільні права та обов`язки вникають з підстав, передбачених законодавством, а в силу зобов`язання одна особа зобов`язана вчинити на користь іншої особи певну дію, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).

За приписами ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

У статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (пункт 45)).

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина друга статті 625 ЦК України).

За відсутності оформлених договірних відносин, але в разі прострочення виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, на боржника покладається відповідальність, передбачена частиною другою статті 625 ЦК України (висновок Верховного Суду України, висловлений у постанові від 16 грудня 2015 року у справі № 6-2023цс15).

У зв`язку з невиконанням відповідачами своїх зобов`язань, виникла заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 33942,88 грн, 3% річних у розмірі 3183,01 грн, інфляційні втрати у розмірі 14199,72 грн.

На підтвердження своїх доводів позивач надав суду розрахунки заборгованості.

Відповідач ОСОБА_1 у відзиві на позовну заяву вказала, що позов визнає частково, а саме в частині за період з грудня 2020 по вересень 2023, відповідно до наданого позивачем розрахунку, за винятком суми 8753,05 грн, з урахуванням коригувань з обсягів водовідведення гарячої води, інфляційної складової та 3% річних в сумі 4205,05 грн: заборгованість за спожиті послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 2371,46 грн; заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку 67,18 грн; заборгованість з внесення плати за абонентське обслуговування 948,16 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 674,52 грн; 3% річних у розмірі 143,73 грн.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

23.05.2017 було встановлено лічильники гарячої та холодної води та заключено договір від 23.05.2017 з ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення та прийнято на абонентський облік лічильник холодної води та водовідведення та прийнято на абонентський облік лічильник холодної води JS DN 15 зав. № 17190339 з показаннями 1м3 та лічильник гарячої води JS DN 15 зав. № 17196561 з показаннями 1м3. Відповідач-1 зазначає, що показання лічильників, які вона повідомляла телефоном, не бралися до уваги.

13.04.2021 представником позивача було проведено повірку показань лічильника холодної води JS DN 15 зав. № 17190339 та складено відповідний акт, в якому зазначені показання лічильника холодної води 535м3 води та показання лічильника гарячої води JS 90-2.5-02 зав. №62789889 - 11м3. Тобто за період з червня 2017 по квітень 2021 сумарне споживання склало 534м3, тоді як в розрахунку позивача, що доданий до позову, сумарне споживання холодної води за цей же період складає 773,64м3.

25.09.2023 представником замовника була проведена чергова повірка показань лічильника, про що складено відповідний акт № 2, а саме: холодної води JS DN 15 зав. № 17190339 складають 875м3, лічильник гарячої води JS 90-2.5-02 зав. №62789889 - 35м3.

Щодо клопотання відповідачки ОСОБА_1 про застосування строку позовної давності, суд зазначає наступне.

Положеннями ст.ст. 10-13 ЦПК України, роз`яснення наданих в п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі», встановлено, що суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно зі ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові ч.4 ст. 267 ЦК України.

Згідно зі ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст. 261 ЦК України).

Таким чином, національне законодавство розглядає позовну давність, як встановлений законом строк для захисту порушеного права.

Правила про позовну давність передбачають право на позов в матеріальному сенсі. Якщо особі належить цивільне право, і це право порушено, то вона вправі здійснити своє право в примусовому порядку, проти волі зобов`язаної особи, шляхом звернення до національного суду або до іншого компетентного органу.

З огляду на викладене суд вважає, що позивачем пропущено строк позовної давності щодо частини вимог за період з грудня 2016 по листопад 2020, оскільки вказаний строк позовної давності перерваний не був та відраховується від дати подачі позову до суду, а саме від 18.12.2023 року, про що є відмітка канцелярії суду про надходження позову.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи пропуск позовної давності до частини вимог, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, а тому з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача заборгованість за житлово-комунальні послуги за період з грудня 2020 по вересень 2023 року, а саме заборгованість за спожиті послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 2371,46 грн; заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку 67,18 грн; заборгованість з внесення плати за абонентське обслуговування 948,16 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 674,52 грн; 3% річних у розмірі 143,73 грн.

Згідно із ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом

Відповідачами, всупереч вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих їй житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачами по оплаті цих послуг, як і не надано доказів необґрунтованості та безпідставності позовних вимог.

Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази в їх сукупності, суд вважає, що позов Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, - підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (, адреса: 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, 1а) суму заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги за період за період з грудня 2020 по вересень 2023 року, а саме заборгованість за спожиті послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 2371 (дві тисячі триста сімдесят одна) грн 46 коп.; заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку 67 (шістдесят сім) грн 18 коп.; заборгованість з внесення плати за абонентське обслуговування 948 (дев`ятсот сорок вісім) грн. 16 коп.; інфляційну складову боргу у розмірі 674 (шістсот сімдесят чотири) грн. 52 коп.; 3% річних у розмірі 143 (сто сорок три) грн. 73 коп., а всього 4205 (чотири тисячі двісті п`ять) грн 05 коп.

В решті позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Ю.Ю. Мазур