Справа № 635/8646/24
Провадження № 2/635/4249/2024
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

04 вересня 2024 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Лук`яненко С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганна Анатоліївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови ПВС України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України з наступних підстав.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин.

Але в порушення вказаних вимог позивачем не додано до позову належних доказів в підтвердження поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подачі такої заяви щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Крім того, згідно з п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору. Позивачем в позовній заяві не зазначено чи вживались заходи досудового врегулювання спору.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На порушення цих положень закону позивачем у позові при викладенні обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, не вказано: чи наявні інші спадкоємці, чи зверталися вони з заявами про прийняття спадщини; а також чи є обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском позивачем строку прийняття спадщини, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В той час, як зазначає сама позивачка в позовній заяві, вона отримала свідоцтво про право на спадщину після померлого сина Кирила на 1/3 частину будинку за адресою: АДРЕСА_1 , тобто прийняла спадщину.

При цьому суд звертає увагу позивачки, що сторонами у справах позовного провадження є позивач і відповідач, але в порушення вимог ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я відповідача, його місце місцезнаходження (для юридичних осіб), проживання чи перебування, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платників податків (для фізичних осіб) за його наявності, або номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти , відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до вимог частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додано платіжну інструкцію від 30.07.2024 на суму 1533,00 гривень, з якої не вбачається призначення платежу і отримувач, а також розрахунковий рахунок для сплати судового збору за подання позовної заяви до Харківського районного суду Харківської області.

За звернення до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою судовий збір має бути сплачений за наступними реквізитами: розрахунковий рахунок ГУК Харківськ обл/ХаркiвР/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020429, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати платіжне доручення про сплату судового збору в сумі 1211,20 грн. за подання даної позовної заяви за реквізитами Харківського районного суду Харківської області.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганна Анатоліївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя С.А.Лук`яненко