Справа № 357/5312/24
Провадження № 2/357/2792/24
У Х В А Л А

іменем України

04 вересня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді- Орєхова О. І. ,

за участі секретаря - Махненко Б. В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей та коштів на особисте утримання,

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2024 року уповноважений адвокат Стамбуляк Юлія Володимирівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей та коштів на особисте утримання (а.с. 1-4).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 квітня 2024 року (а.с. 15) головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Ухвалою судді від 14 травня 2024 року позовна заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 11 червня 2024 року (а.с. 22-23).

Судове засідання по справі двічі відкладалось за клопотанням відповідача (а.с. 30, 38-40), в останнє було відкладено до 16 год. 30 хв. 04 вересня 2024 року.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Судом 04 вересня 2024 року за вх. № 46014 отримано заяву уповноваженого представника позивача адвоката Стамбуляк Юлії Володимирівни, в якій остання просила позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей та коштів на особисте утримання залишити без розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Інших заяв та клопотань з боку учасників судового розгляду на адресу суду не надходило.

Суд визнав можливим розглянути заяву про залишення позову без розгляду без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає вирішенню питання про залишення заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, заяву представника позивача, суд дійшов висновку, що вона підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Передумови пред`явлення позову - це обставини, які з суб`єктивної сторони, пов`язані з особою позивача і за наявності яких у позивача виникає процесуальна заінтересованість у пред`явленні позову в суді.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках ( ч. 1 ст. 13 ЦПК України ).

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви. Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Таким чином, вимогу представника позивача про залишення позову без розгляду слід розцінювати, як втрату позивачем процесуальної заінтересованості у вирішення спору судом по суті.

З урахуванням вищевикладених обставин, враховуючи те, що представником позивача адвокатом Стамбуляк Юлією Володимирівною до початку розгляду справи по суті була подана заява про залишення позову без розгляду, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей та коштів на особисте утримання, оскільки така заява подана у добровільному порядку і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257,260,261, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей та коштів на особисте утримання, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Повний текст ухвали складено 04 вересня 2024 року.

Суддя О. І. Орєхов