Справа № 295/4031/24 Головуючий у 1-й інст. Кузнєцов Д. В.
Категорія 55 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

09 вересня 2024 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого: Павицької Т.М.,

суддів: Трояновської Г.С., Талько О.Б.

вирішуючи питання відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомиргаз Збут» про визнання рахунка недійсним,

в с т а н о в и в:

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, 10.07.2024 засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка зареєстрована в Житомирському апеляційному суді 22.07.2024, до якої долучив клопотання про поновлення строку на його апеляційне оскарження.

Як підставу для поновлення строку зазначає, що копію оскаржуваного рішення він отримав 02.06.2024, що підтверджується копією поштового конверта. Вважає, що строк на апеляційне оскарження ним не пропущено.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 23 липня 2024 року визнано неповажними підстави для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року залишено без руху. Надано апелянту строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали для звернення до Житомирського апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду від 24.05.2024 та вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження із належними доказами поважності причин пропуску процесуального строку. Роз`яснено заявнику, що якщо заяву не буде подано в зазначений строк, то у відкритті апеляційного провадження судом буде відмовлено у порядку, встановленому ст. 358 ЦПК України.

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була направлена апелянту на поштову адресу 24.07.2024.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копія ухвали Житомирського апеляційного суду від 23 липня 2024 року отримана ОСОБА_1 09.08.2024.

18 серпня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 направив заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка зареєстрована в Житомирському апеляційному суді 04.09.2024.

У поданій заяві ОСОБА_1 зазначає, що він не пропустив визначений законом строк для подання апеляційної скарги. Вказує, що суд апеляційної інстанції застосував обман, стверджуючи в ухвалі суду від 23.07.2024, що його апеляційна скарга здана до відділення поштового зв`язку 10.07.2024, оскільки в м. Києві працівники поштових відділень не ставлять жодних відміток на простих листах. Зазначає, що 02.07.2024 в магазині канцтоварів він зробив копії апеляційної скарги від 02.07.2024 та 02.07.2024 прийшов до відділення поштово зв`язку Київ-04215 із належним чином оформленим конвертом, в якому була його апеляційна скарга. Стверджує, що внаслідок тимчасової відсутності електроенергії у відділені Київ 04215 працівники відділення не могли надрукувати йому відповідну квитанцію про пересилання його конверта рекомендованим листом, тому його конверт було направлено простим листом. Звертає увагу на те, що працівники поштового відділення не робили жодних відміток на його конверті.

До клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження долучено копії поштових конвертів та товарний чек від 02.07.2024.

Колегія суддів вважає, що наведені ОСОБА_1 причини пропущення строку апеляційного оскарження є неповажними з наступних підстав.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху було встановлено, що повний текст рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року був виготовлений - 24 травня 2024 року.

Згідно даних АТ «Укрпошта» за штрих кодом 140 ОСОБА_1 отримав копію рішення суду першої інстанції 02.06.2024.

Таким чином, строк на апеляційне оскарження рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року необхідно обраховувати з 03.06.2024 та який закінчився 02.07.2024.

Згідно відмітки (штампу) АТ «Укрпошта» апеляційну скаргу ОСОБА_1 здав до відділення поштового зв`язку 10.07.2024, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Долучений до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження товарний чек не є належним підтвердженням подання апеляційної скарги до відділення поштового зв`язку 02.07.2024.

Частиною третьою статті 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» визначено, що у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

На виконання частини другої статті 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270 затверджено «Правила надання послуг поштового зв`язку» (надалі - Правила).

Пунктом 9 Правил встановлено, що оператори поштового зв`язку зобов`язані забезпечувати зокрема надання послуг поштового зв`язку встановленого рівня якості відповідно до нормативно-правових актів, що регламентують діяльність операторів поштового зв`язку, умов договору; доступ користувачів до інформації, передбаченої Законом України «Про поштовий зв`язок».

Згідно з пунктом 58 Правил під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток календарного штемпеля.

Дата відбитка поштового календарного штемпеля маркувальної (франкувальної) машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання. Якщо на письмовій кореспонденції, поданій для пересилання, відсутній відбиток поштового календарного штемпеля або зазначена дата не відповідає даті подання її для пересилання, така кореспонденція повертається відправникові для відповідного оформлення.

Відтак, при відправленні поштового відправлення у відділенні поштового зв`язку на ньому проставляється відбиток календарного штемпеля, що відповідає даті подання письмової кореспонденції для пересилання.

Колегія суддів звертає увагу на те, що на конверті, в якому до суду надійшла апеляційна скарга, міститься відбиток календарного штемпеля - 10.07.2024.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Тому, на підтвердження направлення апеляційної скарги саме 02.07.2024 має додаватися чек (квитанція) поштового відділення, що підтверджує факт надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів.

Доводи ОСОБА_1 про направлення апеляційної скарги простим листом та відсутність можливості направлення її рекомендованим листом із наявністю квитанції про її направлення є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_1 на власний розсуд розпорядився своїми правами, а саме направленням апеляційної скарги простим листом, а тому несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 354 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду; - на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає, що оскільки після залишення апеляційної скарги без руху, скаржник не усунув недоліки та не навів інші поважні причини пропущення строку на апеляційне оскарження, з наданням підтверджуючих доказів, тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищенаведене у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, оскільки зазначені у заяві підстави для поновлення строку є неповажними.

Керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України,

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 травня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомиргаз Збут» про визнання рахунка недійсним.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді