СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5314/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Кравченко Ю.В., розглянувши позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

16.08.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2024 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 19.08.2024.

03 вересня 2024 суддя постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху з підстав недоплати позивачем судового збору, незазначення у позовній заяві ціни позову, ненадання копії свідоцтва про шлюб.

02 вересня 2024 року позивачка через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС подала суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Дослідивши вказану заяву та додатки до неї, суддя дійшов таких висновків.

До відкриття провадження у справі, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), чи підсудна справа цьому суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

У пункті 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» передбачено, що в ході вирішення питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до положень Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 (далі - Національний стандарт) ринкова вартість майна - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Отже, поняття «дійсна вартість майна» є за своїм змістом тотожним поняттю «ринкова вартість майна»

Дійсна (ринкова) вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III (далі - Закон).

Відповідно до положень статті 12 Закону звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Строк дії звіту про оцінку майна не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті (пункт 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 за № 658).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У заяві про усунення недоліків ОСОБА_1 на підтвердження ринкової вартості спірного автомобіля надала калькулятор розрахунку вартості автомобіля з вебсайту www.auto.ria/com., за яким вартість автомобіля становить 3638,00 доларів США.

Будь-яких інших доказів на підтвердження дійсної вартості транспортного засобу позивачка не надала.

Очевидно, що доданий до заяви калькулятор розрахунку вартості автомобіля не може вважатися допустимим доказом такої вартості, адже складений не на підставі і без урахування вимог Закону.

Доводи позивачки про неможливість проведення експертної оцінки через перебування спірного автомобіля у володінні відповідачів суддя відхиляє з огляду на таке.

Згідно з п. 56 Національного стандарту звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Отже особистий огляд об`єкта оцінки при її проведенні не є обов`язковим.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» № 3460-IX від 09.11.2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3 028,00 гривень.

Отже, ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 1211,20 грн (3028?0,4).

Позивачка пред`явила до відповідачів дві вимоги: одну немайнову (визнання недійсним договору купівлі-продажу автотранспортного засобу), одну майнову (витребування з автотранспортного засобу з володіння відповідачки ОСОБА_3 ).

Отже, при поданні позову ОСОБА_1 мала сплатити 1 211,20 гривень (з урахуванням коефіцієнту для подання заяв через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС 986,96 гривень) за немайнову вимогу і 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за майнову вимогу.

До позовної заяви позивачка долучила платіжну інструкцію про сплату 986,96 гривень судового збору (3028*0,4*0,8).

До заяви про усунення недоліків позивачка долучила платіжну інструкцію про сплату 1196,93 гривень судового збору (149579,13*0,01*0,8).

З огляду на те, що у позовній заяві позивачка не визначає ціну позову, а матеріали позовної заяви не містять допустимих доказів на підтвердження вартості майна, про витребування якого заявляє вимогу позивачка, ОСОБА_1 необхідно визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного транспортного засобу, з поданням належних і допустимих доказів такої вартості, і у разі необхідності доплатити судовий збір за подання позовної заяви з урахуванням вимоги майнового характеру та зазначити ціну позову у позовній заяві.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху. При цьому, суддя вважає за доцільне встановити позивачці строк у 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175-177, 185, 258, 260, 353ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу залишити без руху.

Зобов`язати позивачку визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного транспортного засобу, з поданням належних і допустимих доказів такої вартості, і у разі необхідності доплатити судовий збір за подання позовної заяви з урахуванням вимоги майнового характеру, зазначити ціну позову у позовній заяві.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, що становить 10 днів з дня вручення позивачці цієї ухвали.

Роз`яснити позивачці, що в разі невиконання ухвали суду у встановлені строки позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачці, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Кравченко.