УХВАЛА

02 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 757/45614/16-ц

провадження № 61-10272ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 20 грудня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, в якому просила:

виділити у її власність квартиру АДРЕСА_1 ;

виділити у власність ОСОБА_1 транспортний засіб SSANGYONO KORANDO С 200DI 2012 року випуску, медичне обладнання - неінвазійний аналізатор формули крові АМП-2007, нежитлові приміщення № 1 та № 9 (групи приміщення № 65 ), загальною площею 70,7 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .

Також, ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом, в якому просив визнати особистою приватною власністю фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 нежитлові приміщення з № 1 до № 9 (групи приміщень № 65), загальною площею 70,7 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 та визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_3 та рухоме майно, що знаходиться у вказаній квартирі.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 20 грудня 2023 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року, первісний та зустрічний позови задоволено частково.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_4 та нежитлового приміщення № 1 , № 9 (групи приміщення № 65 ), загальною площею 70,7 кв. м, що розташовані на АДРЕСА_2 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку № 31 на АДРЕСА_5 , нежитлового приміщення № 1, № 9 (групи приміщення № 65 ), загальною площею 70,7 кв. м, що розташовані на АДРЕСА_2 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на транспортний засіб SSANGYONO KORANDO С 200DI 2012 року випуску.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму компенсації в розмірі 141 182, 50 грн.

В іншій частині позовів відмовлено.

У липні 2024 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 20 грудня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків для подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження зі зазначенням поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення та докази на підтвердження причини такого пропуску.

У серпні 2024 року до суду касаційної інстанції надійшли матеріали на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 29 липня 2024 року.

Усуваючи недоліки касаційної скарги, ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження, оскільки копію оскаржуваного судового рішення апеляційного суду отримано 19 червня 2024 року засобами електронного зв`язку.

Зважаючи на те, що у касаційній скарзі містяться докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, вважаємо за можливе поновити пропущений строк.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження заявник зазначає неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: справу розглянуто за відсутності заявника, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; суд першої інстанції не дослідив зібрані у справі докази; суди попередніх інстанцій необґрунтовано відхилили (не розглянули) клопотання; встановлення обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

Керуючись статтями 390, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Печерського районного суду міста Києва цивільну справу № 757/45614/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 22 жовтня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Н. Ю. Сакара

О. В. Білоконь

О. М. Осіян