Справа № 627/731/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення без розгляду позовної заяви

02.09.2024 с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Каліберди В.А.,

з участю секретаря судового засідання - Коломієць Н.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Краснокутськ Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачкою, зареєстрований 20 жовтня 2018 року Краснокутським районним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Харківській області, актовий запис №69.

02 вересня 2024 року до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви про розірвання шлюбу без розгляду та прохав проводити судове засідання у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином та у встановлений законом строк.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява позивача про залишення вимог про розірвання шлюбубез розгляду підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення.

Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Оскільки подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом, дана заява не суперечить вимогам закону, не порушує чиїх-небудь прав або охоронюваних законом інтересів, тому суд вважає її такою, що підлягає задоволенню, а позов про розірвання шлюбу - залишенню без розгляду.

Також як вбачається з ч.2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення судом першої інстанції заяви без розгляду відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

На підставі вищевикладеного та керуючись п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про залишення вимог про розірвання шлюбу без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В. А. Каліберда