Справа № 199/9303/22
УХВАЛА

30.08.2024 року

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Спаї В.В.

секретар судового засідання Жукова К.Д.,

у відсутності учасників справи,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де треті особи, які не заявлять самостійних вимог щодо предмета спору, Управління служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради, державний нотаріус Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори Писарєва Н.С., орган опіки та піклування в особі адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, про встановлення факту, що неповнолітня особа проживала та мала право користування квартирою, про визнання недійсними договорів дарування, про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач у судові засідання 10.07.2024 р., 18.07.2024 р., 25.07.2024 р., 01.08.2024 р., 08.08.2024 р., 15.08.2024 р., 23.08.2024 р., 30.08.2024 р., будучи належним чином повідомлена, повторно не з`явилася у підготовче засідання, не повідомив про причини неявки.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Як встановлено судом, позивач 10.07.2024 р., 18.07.2024 р., 25.07.2024 р., 01.08.2024 р., 08.08.2024 р., 15.08.2024 р., 23.08.2024 р., 30.08.2024 р., будучи належним чином повідомлена, повторно не з`явилася у підготовче засідання, не повідомив про причини неявки.

15.09.2022 р. позивач надала суду заяву, в якій просила суд надсилати судові повістки, повідомлення в електронному вигляді за допомогою sms - повідомлення на її мобільні номери телефонів, що вказані нижче: 11 (Т. 2 а.с. 238).

Заяви про розгляд справи за відсутності позивачем суду не подано.

Стосовно належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, то зазначене підтверджується наступним:

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 10.07.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 4а);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 18.07.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 21);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 25.07.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 37);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 01.08.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 53);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 08.08.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 73);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 15.08.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 85);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 23.08.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 101);

-повідомленням позивача про день та час розгляду справи 30.08.2024 р. підтверджується довідкою про доставку (Т. 5 а.с. 106).

Як встановлено судом на підставі заяви представника позивача адвоката Щербаня В.С. від 18.07.2024 р., адвокат просив суд відкласти підготовче засідання у зв`язку з тим, що він брав участь у слідчих діях в межах кримінального провадження, які також були призначені о 08.45 год. (Т. 5 а.с. 30 - 32); підготовче засідання 18.07.2024 р. не відбувалося (Т.5 а.с. 33).

Наступне судове засідання було призначене на 25.07.2024 р., втім, 25.07.2024 р. ані позивач, ані представник позивача адвокат Щербань В.С. у судове засідання не з`явилися (Т.5 а.с. 45-47). 25.07.2024 р. адвокат Щербань В.С. надав суду клопотання, в якому просив про відкладення судового засідання у зв`язку з необхідністю брати участь у справі №212/6518/24 про вчинення адміністративного правопорушення (Т. 5 а.с. 60-63).

Наступне судове засідання було призначене на 01.08.2024 р., втім, 01.08.2024 р. ані позивач, ані представник позивача адвокат Щербань В.С. у судове засідання не з`явилися, представник позивача адвокат Щербань В.С. надав суду клопотання про відкладення судового засідання, оскільки в період з 31.07.2024 р. по 02.08.2024 р. перебуватиме у відрядженні у м. Луцьку (Т. 5 а.с. 65-67), у зв`язку з чим у підготовчому засіданні продовжено перерву до 08.08.2024 р. (Т. 5 а.с. 68-69).

У судове засідання, призначене на 08.08.2024 р., ані позивач, ані представник позивача адвокат Щербань В.С. не з`явилися; адвокат Щербань В.С. надав суду клопотання про вихід зі справи, повідомив про укладення із ОСОБА_1 додаткової угоди до договору від 31.10.2023 р., за якою сторони домовилися розірвати цей договір в частині надання адвокатом Щербанем В.С. ОСОБА_1 правничої (правової) допомоги в межах справи №199/9303/22 (Т. 5 а.с. 78-80).

Позивач ОСОБА_1 причини неявки 08.08.2024 р. суду не повідомила; у підготовчому засіданні було продовжено перерву до 15.08.2024 р. (Т. 5 а.с. 82).

У частині п`ятій статті 223 ЦПК України та в пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України слова «може», «має право», «за власної ініціативи» та інші законодавцем не застосовані. Отже, не передбачено можливість інших варіантів дій суду, окрім залишення позову без розгляду. З огляду на зазначене повноваження суду залишити позов без розгляду не є дискреційним, а відноситься до імперативних, тобто в разі повторної неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду. Такий висновок щодо застосування аналогічних норм ЦПК України 2004 року викладено в постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язки добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20), від 21 грудня 2020 року у справі № 484/146/16-ц (провадження № 61-3299св20)).

Прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Відтак суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанова Верховного Суду від 12.05.2022 р. у справі №645/5856/13-ц (провадження № 61-2876св21).

Отже, 08.08.2024 р., 15.08.2024 р., 23.08.2024 р., 30.08.2024 р. позивач, будучи належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, що підтверджується повідомленнями про доставку, які зазначені вище, повторно не з`явилася у підготовче засідання, не повідомив про причини неявки, процесуальним наслідком чого є залишення позову без розгляду з передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України підстави.

Керуючись ст.ст. 2, 13, ч. 1 ст. 19, та п. 2 ч. 2 ст. 19, п. 3 ч. 1 ст. 257,п. 1 ч. 1 ст. 258, ст.ст. 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де треті особи, які не заявлять самостійних вимог щодо предмета спору, Управління служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради, державний нотаріус Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори Писарєва Н.С., орган опіки та піклування в особі адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, про встановлення факту, що неповнолітня особа проживала та мала право користування квартирою, про визнання недійсними договорів дарування, про визнання права власності залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Дата підписання ухвали 04.09.2024 р.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.В. Спаї