Справа № 570/3395/24
Номер провадження 2/570/1177/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2024 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю: секретаря судових засідань Захарук Г.Л.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дядьковицької сільської ради Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба. Після її смерті відкрилася спадщина. Причину пропуску подання заяви про прийняття спадщини вважає поважною, оскільки про наявність заповіту на її користь дізналася лише весною цього року. За таких умов позивачка просить задоволити позов про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який окреслила терміном два місяці.

Позивачка в судове засідання не з`явилася. Подала заяву, згідно якої просить справу розглядати без її участі, позов підтримує.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Подала заяву, згідно якої просить справу розглядати без її участі, позов визнає.

Представник відповідача - Дядьковицької сільської ради Рівненського району Рівненської області в судове засідання не з`явився. Подав заяву, згідно якої просять справу розглядати без їх участі. Позов визнає та не заперечує проти його задоволення.

Суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості розгляду справи без участі сторін, які не з`явилися. Суд вважає, що по справі є можливість ухвалити судове рішення на підставі наявних доказів.

Дослідивши докази, надані сторонами на виконання вимог ст. 81 ЦПК України і які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення своїх позовних вимог, з`ясувавши фактичні обставини справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Фактичні дані встановлені судом.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дід позивачки, ОСОБА_3 .

На час смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла баба позивачки ОСОБА_4 .

На час смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на майно.

Як зазначає позивачка, весною цього року під час проведення ремонтних робіт у житловому будинку у селі Пересопниця Рівненського району Рівненської області позивачка знайшла заповіт, що був складений бабусею також на її ім`я. Згідно заповіту від 09.08.2006 року, що посвідчений у виконавчому комітеті Верхівської сільської ради Рівненського району Рівненської області, спадкодавець заповіла три частини спадкового майна позивачці - ОСОБА_5 , та одну четверту частину майна заповіла відповідачці по справі - ОСОБА_2 .

Позивачка не зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , оскільки їй не було відомо про наявність цього заповіту.

ОСОБА_2 , тітка позивачки, також не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Підтвердженням, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась, є інформаційна довідка зі Спадкового реєстру від 09.04.2024 року за №76546614.

Баба позивачки ОСОБА_4 була зареєстрована одна по АДРЕСА_1 .

Положення законодавства.

Відповідно до ст.1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1222 Цивільного кодексу України визначено, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1223 Цивільного кодексу України визначено, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За ч.1 ст. 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною 1 ст.1235 Цивільного Кодексу України зазначено, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Частинами 1, 2 ст. 1236 Цивільного кодексу України передбачає, що заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Після звернення позивачки до нотаріуса їй було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини, і цей строк можливо продовжити лише у судовому порядку.

За ст. 1297 Цивільного кодексу України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно

Згідно до ч.1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до положень ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Висновки суду.

Згідно усталеної судової практики, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов?язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Вказаний правовий висновок висловлений Верховним судом України у своїй постанові від 26 червня 2019 року по справі №565/1145/17 та у постанові КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19.

04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №133/1880/18, провадження №61-12000св19 (ЄДРСРУ №88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17, і відтворено у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі №629/1886/18 (провадження №61-11600св19), від 28 жовтня 2019 року у справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121с18), від 20 листопада 2019 року у справі №209/1795/18 (провадження №61-1484219), від 21 листопада 2019 року у справі №626/2055/18 (провадження №61-17906св19).

Підставою для прийняття судом рішення про визначення спадкоємиці додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

Строк, встановлений ст. 1272 Цивільного кодексу України для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважних причин:

позивачка вчасно не звернулась до нотаріальної контори/нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки, їй не було відомо про наявність заповіту, складеного спадкодавцем ОСОБА_4 на її ім`я;

щодо неможливості реалізації свого права на спадкування за заповітом, позивачці стало відомо лише після відмови в нотаріальній конторі/нотаріуса, у зв`язку з пропущення строку на подачу відповідної заяви, визначеного законом.

Також, щодо спадкового майна немає спору, органи місцевої влади не заперечують щодо задоволення позову.

Отже, позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин. А тому такий строк підлягає поновленню зважаючи на поважність причин пропуску та з огляду на те, що позивачка не відмовляється від оформлення спадкових прав.

Розглянувши справу в межах заявлених позивачкою вимог та зазначених і доведених нею обставин, враховуючи положення ч.3 ст. 1272 ЦК України суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судові витрати.

Позивачка не заявила про те, щоб понесені нею судові витрати були стягнуті з відповідачів на її користь. Адже кожна із сторін має право розпоряджатися своїми правами на власний розсуд. І в даному випадку позивачка не бажає відшкодовувати понесені нею судові витрати. А суд не може прийняти рішення, вийшовши за межі волі позивачки. Таким чином понесені позивачкою судові витрати залишаються покладеними на неї.

Керуючись ст. ст. 12, 89, 263-265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дядьковицької сільської ради Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задоволити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк ? два місяці з часу набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивачка: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканка АДРЕСА_2 ).

Відповідачка: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканка АДРЕСА_3 ).

Відповідач: Дядьковицька сільська рада Рівненського району Рівненської області (, адреса: вул. Млинівська, буд. 33А, с. Дядьковичі, Рівненського району Рівненської області).

Суддя Красовський О.О.