Справа № 453/1236/24
№ провадження 2-ві/453/4/24
У Х В А Л А

Іменем України

06 вересня 2024 року м. Сколе

Сколівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Курницької В.Я.;

за участю секретаря судового засідання Бендеш А.І.,

розглянувши у відкритому засіданні заяву позивачів заяву позивача ОСОБА_1 про відведення головуючого судді Ясінського Ю.Є. від розгляду цивільної справи № 453/1236/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУНП у Львівській області, поліцейського офіцера громади капітана поліції ВП №3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Шрібака Володимира Богдановича про стягнення моральної (немайнової) шкоди, -

в с т а н о в и в:

До Сколівського районного суду Львівської області надійшла заява позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Ясінського Ю.Є. від розгляду цивільної справи № 453/1236/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУНП у Львівській області, поліцейського офіцера громади капітана поліції ВП №3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Шрібака Володимира Богдановича про стягнення моральної (немайнової) шкоди.

Клопотання мотивує тим, що суддя Ясінський Ю.Є. не може брати участь у вказаній цивільній справі, оскільки викликає сумнів у своїй неупередженості й об`єктивності викликає повну недовіру до нього. Зазначає, що на розгляді у судді Ясінського Ю.Є. перебувала справа за № 453/973/22(прийняв рішення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності) і тому суддя Ясінський Ю.Є. має себе самовідвести, оскільки він зацікавлений в тому, щоб дану справу поскоріше закрити не в користь ОСОБА_1 .

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 20 серпня 2024 року визнано відвід, поданий до суду позивачем ОСОБА_1 про відвід судді Ясінського Юрія Євгенійовича від розгляду цивільної справи №453/1236/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУНП у Львівській області, поліцейського офіцера громади капітана поліції ВП №3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Шрібака Володимира Богдановича про стягнення моральної (немайнової) шкоди- необгрунтованим. Передано справу іншому судді Сколівського районного суду Львівської області у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 ЦПК України, для вирішення питання про відвід головуючому у справі судді Ясінському Ю.Є.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання з допомогою технічних звукозаписувальних засобів не здійснювалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Частиною 1 ст. 36 ЦПК України визначенні підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частиною 4 статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Як вбачається з заяви про відвід, заявник, як на підставу для відводу, не посилався на обставини, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші, ніж перелічені у пунктах 1-4 частини першої статті 36 ЦПК України, обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24.05.1989 року у «Справі Гаусшильдта», найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Як зазначено в ухвалі Великої палати Верховного суду від 04 лютого 2020 року у справі № 908/137/18, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Суд (судді) зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду.

У пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до статті 9 Конституції України, ст. ст. 2, 8 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови за яких у сторін не виникало б будь - яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді даного позову.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики передбачено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи.

Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Як зазначено у коментарі до Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням Ради суддів України від 4 лютого 2016 року № 1, відчуття упередженості - це формування у судді до тієї чи іншої людини, яка є учасником судового розгляду, власного ставлення, заснованого не на об`єктивному критерії, а на особистих симпатіях або антипатіях.

У рішенні у справі «Castillo Algaro v. Spain» (постанова від 28 жовтня 1998 року, збірник 1998-VIII, с. 3116, параграф 45) зазначено, що дійсно навіть припущення про факти, які ставлять під сумнів безсторонність суду, можуть мати певне значення; йдеться про довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні викликати у людей.

З огляду на вищевикладені обставини, вбачається, що позивач виражає категоричну недовіру судді Сколівського районного суду Львівської області Ясінському Ю.Є. при розгляді даної справи, з урахуванням існування істотних обставин, які свідчать про наявність підстав для відводу судді, а тому завідомо майбутнє рішення у справі в будь-якому випадку позивачем ставиться під сумнів.

Виходячи із вищезазначеного суд вважає, що з метою забезпечення права сторін на справедливий суд, уникнення будь-яких сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді під час здійснення судового розгляду та вирішення даної справи, заява позивача про відвід судді підлягає задоволенню.

Керуючись п. 5 ч.1 ст. 36, ст. 40, ст. 260, 353 ЦПК України, cуд, -

у х в а л и в:

Заяву позивача ОСОБА_1 про відведення головуючого судді Ясінського Ю.Є. від розгляду цивільної справи № 453/1236/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУНП у Львівській області, поліцейського офіцера громади капітана поліції ВП №3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Шрібака Володимира Богдановича про стягнення моральної (немайнової) шкоди - задовольнити.

Відвести суддю Ясінського Ю.Є. від розгляду цивільної справи № 453/1236/24 за позовомОСОБА_1 до ГУНП у Львівській області, поліцейського офіцера громади капітана поліції ВП №3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Шрібака Володимира Богдановича про стягнення моральної (немайнової) шкоди.

Передати цивільну справу № 453/1236/24 за позовомОСОБА_1 до ГУНП у Львівській області, поліцейського офіцера громади капітана поліції ВП №3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Шрібака Володимира Богдановича про стягнення моральної (немайнової) шкоди до канцелярії Сколівського районного суду Львівської області для вирішення питання про передачу іншому судді, у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Я. Курницька