У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - Малюк В.М., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Кислого А.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності на квартиру і про зняття арешту з квартири,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Кислий А.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , про визнання права власності на квартиру і про зняття арешту з квартири.

Приписами ч.1 ст.187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

В поданій позовній заяві, представник позивача просить суд: визнати за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 та скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що був накладений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області № 2п-5193 від 25.05.2010 р.

Пункт 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України передбачає, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

При цьому, суд звертає увагу на те, що ціна позову повинна відповідати дійсній вартості майна, саме на момент пред`явлення позову.

В порушення вказаних вимог, позивачем при зверненні до суду, не надано жодних підтверджуючих документів, за якими можна було б встановити реальну вартість зазначеного майна, а отже неможливо дійти висновку про дійсну вартість зазначеного майна та встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем при звернення до суду із вказаним позовом.

Крім цього, звертаю увагу, що відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

Як вбачається з позовної заяви, в межах поданого позову, заявлено одну вимогу немайнового характеру (скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що був накладений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області № 2п-5193 від 25.05.2010 р.) та одну вимогу майнового характеру (визнання права власності на вказану квартиру).

Отже, позивач самостійно, на власний розсуд, визначив об`єм своїх позовних вимог, а тому мав сплатити судовий збір за вищевказаним позовом у встановленому законом розмірі: за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 968,96 грн. та за одну вимогу майнового характеру: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До матеріалів справи позивачем долучено документ про сплату судового збору лише у розмірі 968,96 грн., в той час як позивачем заявлено дві вимоги, що не відповідає вимогам розміру судового збору, який сплачується при зверненні до суду.

Виходячи з наведеного, позивачу необхідно надати суду доказ щодо дійсної вартості майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , щодо якої існує спір про право, та відповідно сплатити судовий збір, відповідно до вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 177 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву адвоката Кислого А.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності на квартиру і про зняття арешту з квартири - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Малюк