УХВАЛА

23 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 361/6279/14-ц

провадження № 61-11309ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року у справі за позовом Садівничого товариства «Тепличник» до ОСОБА_1 про усунення перешкод

у користуванні земельною ділянкою та приведення земельної ділянки

у попередній стан,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2014 року Садівниче товариство «Тепличник» (далі - СТ «Тепличник») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод

у користуванні земельною ділянкою та приведення земельної ділянки

у попередній стан.

Броварський міськрайонний суд Київської області заочним рішенням

від 05 грудня 2014 року позов СТ «Тепличник» задовольнив.

Зобов`язав ОСОБА_1 звільнити та привести у придатний до використання стан зайняту без правових підстав земельну ділянку, а саме знести самовільно зведені на ній споруди та видалити посаджені на ній зелені насадження за власний кошт.

Зобов`язав ОСОБА_1 перемістити ділянки паркану відповідно до схеми проектних та фактичних меж земельних ділянок, наступним чином:

- перемістити на 16,6 м ділянку паркану (на схемі відрізок EF) довжиною

11,8 м до співпадіння з лінією межі між ділянками № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 (на схемі відрізок E'F');

- перемістити на 3,3 м ділянку паркану (на схемі відрізок CD) довжиною

4,3 м до співпадіння з лінією межі між ділянками № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3

(на схемі відрізок C"D');

- перемістити паркан в точці А на межі між ділянками № НОМЕР_1 та № НОМЕР_4 в точку перетину меж ділянок № НОМЕР_2 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_4, № НОМЕР_5 (точка А');

- перемістити паркан в точці В на 10,75 м вздовж існуючого паркану

до перетину з лінією межі між ділянками № 110 та № НОМЕР_2 (точка В");

- перемістити на 0,8 м ділянку паркану довжиною 20 м між точками В" та С"

в бік проектної лінії межі ділянки № НОМЕР_2 з землями загального користування (на схемі відрізок С`В').

Стягнув з ОСОБА_1 на користь СТ «Тепличник» 243,60 грн сплаченого судового збору.

Стягнув з ОСОБА_1 на користь СТ «Тепличник» 500 грн витрат

на професійну правничу допомогу.

Броварський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 17 листопада 2022 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року залишив без задоволення.

Не погодившись із заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року та ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 листопада 2022 року,

ОСОБА_1 оскаржила їх в апеляційному порядку.

Київський апеляційний суд ухвалою від 25 червня 2024 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року відмовив на підставі пункту 3 частини першої

статті 358 ЦПК України.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 листопада 2022 року повернув без розгляду на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України.

31 липня 2024 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області

від 05 грудня 2014 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року.

Верховний Суд ухвалою від 22 серпня 2024 року відмовив у відкритті касаційного провадження в частині оскарження ОСОБА_1 заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року.

Щодо строку на касаційне оскарження судового рішення

У касаційній скарзі заявниця вказує, що повний текст ухвали Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року заявниця отримала засобами поштового зв`язку 11 липня 2024 року, що підтверджується конвертом Київського апеляційного суду щодо направлення копії ухвали від 25 червня 2024 року на її адресу.

Таким чином, строк на касаційне оскарження судового рішення не пропущений.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом

до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження

з огляду на таке.

Касаційна скарга на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 червня

2024 року подана до суду касаційної інстанції 31 липня 2024 року,

тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого

статтею 390 ЦПК України. Останній день подання касаційної скарги

(з урахуванням вихідних днів) - 25 липня 2024 року.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст ухвали Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року зареєстрований - 28 червня 2024 року; забезпечено надання загального доступу - 07 липня 2024 року.

Згідно зі статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій

статті 394 цього Кодексу.

Пунктом 8 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинна бути зазначена дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд касаційної інстанції позбавлений можливості поновити строк на касаційне оскарження за власною ініціативою, а лише за наявності відповідної заяви особи, яка подає скаргу, із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та наданням відповідних доказів.

З урахуванням вищевказаного, оскільки клопотання про поновлення вказаного процесуального строку від заявниці не надійшло, касаційну скаргу необхідно залишити без руху відповідно до вимог частини третьої

статті 393 ЦПК України та надати особі строк для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та доказів отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними,

суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Щодо змісту касаційної скарги

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет.

Оскільки ОСОБА_1 подала касаційну скаргу засобами поштового зв`язку, їй необхідно надіслати до Верховного Суду копії касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Щодо розміру судового збору

Пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України визначено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі відповідно до закону.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється, зокрема за подання до суду апеляційної

і касаційної скарг на судові рішення.

Статтею 258 ЦПК України визначено, що судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою справляється судовий збір, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028 грн х 0,2 = 605,60 грн).

До касаційної скарги додана квитанція від 31 липня 2024 року № про сплату судового збору у розмірі 536,80 грн, разом з тим розмір судового збору за подання касаційної скарги на судове рішення у цій справі становить 605,60 грн.

Оскільки ОСОБА_1 не сплатила судовий збір у встановленому законом розмірі, останній слід доплатити суму судового збору у розмірі 68,80 грн (605,60 грн - 536,80 грн) за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, який має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів ? ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; призначення платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною другою статті 393 ЦПК України передбачено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку для усунення недоліків, а саме: 1) надати обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження;

2) копії касаційної скарги відповідно до кількості осіб; 3) документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі відповідно до закону.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено. У разі невиконання

у встановлений строк інших вимог - касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Фаловська