Справа №:761/8526/22
Провадження №: 2-п/755/65/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Зілінської М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року в цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та гарячої води, -

в с т а н о в и в:

24 січня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та гарячої води, яким позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заборгованість за надані послуги з центрального опалення та гарячої води у розмірі 58 371,34 грн та судові витрати у розмірі 2 514,00 грн.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 17 травня 2024 року відповідачем ОСОБА_1 , через представника - адвоката Коваленка С.В., до Дніпровського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» подано заяву про перегляд зазначеного заочного рішення.

Заява обґрунтована тим, що відповідач заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року не отримував, право на спадщину після померлого власника квартири відповідач та інші спадкоємці отримали лише 20 грудня 2019 року, з моменту смерті спадкодавця квартирою фактично користувались та незаконно були власниками інші люди, а спадкоємці реалізували своє право на спадкування та прийняли спадщину лише 20 грудня 2019 року і будь-яких боргів за теплопостачання та гаряче водопостачання не успадковували, тому нарахування заборгованості по квартирі на відповідача за період з 16 березня 2009 року по 20 грудня 2019 року він вважає незаконними.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Коваленко С.В. в судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення в повному обсязі з викладених у ній підстав, просив скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку, додатково пояснив, що про незаконне набуття квартири іншими особами та про інші обставини відповідач повідомляв позивача, проте останній продовжував незаконно списувати сплачені відповідачем кошти на погашення заборгованості за спірний період. При цьому відповідач зміг потрапити до квартири лише в травні 2020 року. Також зазначив, що з початку повномасштабного вторгнення відповідач виїхав за кордон, де проходив лікування, отже не міг отримати кореспонденцію від суду.

Представник позивача Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» в судове засідання не з`явився, позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, заяв чи клопотань до суду не подав.

Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. (ч.1 ст.287 ЦПК України)

Суд, вислухавши думку представника відповідача, оцінивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 288 ЦПК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо БегеерБ.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява №14448/88, § 33).

У судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_1 належним чином не був повідомлений про розгляд справи в суді, оскільки надіслані за зареєстрованим місцем проживання відповідача документи - ухвала про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та долученими документами, були повернуті до суду без вручення з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 60).

Водночас, з`ясування поважності причин не явки в судове засідання та не подання відзиву на позовну заяву не може бути безумовною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

На підтвердження викладених у заяві обставин того, що відповідач у спірний період не був споживачем вказаних у рішенні суду послуг Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», успадкував квартиру АДРЕСА_1 лише 20 грудня 2019 року, з моменту смерті спадкодавця - у період з 16 березня 2009 року по 20 грудня 2019 року квартирою фактично користувались та незаконно були власниками інші люди, до заяви, крім судових рішень, долучені: інформація з Державного реєстру про реєстрацію за відповідачем права власності на 3/5 частини вказаної вище квартири 06 серпня 2020 року та на 2/5 частини цієї квартири - 20 грудня 2019 року; інформація з Державного реєстру про реєстрацію за ОСОБА_2 права власності на 2/5 частини цієї квартири - 20 грудня 2019 року; копія свідоцтва про право на спадщину від 22 грудня 2019 року; копія договору дарування частини квартири ОСОБА_3 від 06 серпня 2020 року; копія договору купівлі-продажу частини квартири від 04 серпня 2020 року; копія наказу Міністерства юстиції України від 20 грудня 2019 року.

22 серпня 2024 року представником позивача також були подані до суду додаткові письмові пояснення, до яких, крім долучених до заяви про перегляд заочного рішення доказів, були долучені й інші додатки на підтвердження викладених відповідачем обставин.

Разом із тим, при ухваленні заочного рішення від 24 січня 2023 року, Дніпровський районний суд міста Києва оцінював наявні в матеріалах справи докази, а саме: інформацію з Державного реєстру про реєстрацію за відповідачем права власності на 3/5 частини вказаної вище квартири 06 серпня 2020 року та на 2/5 частини цієї квартири - 20 грудня 2019 року (т.1 а.с. 10-11); відомості про зареєстроване місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_2 (т.1 а.с. 38, 41); інформацію КП КМР «КМ БТІ» від 15 листопада 2022 року про те, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 (т.1 а.с.54-55); копію свідоцтва про право власності на житло від 26 березня 1996 року, в якому власником цієї квартири вказана ОСОБА_4 (т.1 а.с.57).

Отже, на час ухвалення заочного рішення, за матеріалами справи не вбачалось, щоб відповідач був зареєстрований у квартиру АДРЕСА_1 та/ або був власником цієї квартири (частини квартири) в період до 20 грудня 2019 року, та відповідно був споживачем послуг, наданих відповідачем у цей період.

Таким чином, наведені заявником обставини та долучені докази у своїй сукупності, не є доказами, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки не спростовують, а лише доповнюють докази, які були оцінені судом при ухвалення заочного рішення.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Оскільки заявником не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, що є обов`язковою умовою для скасування заочного рішення в порядку ст. 288 ЦПК України, з огляду на викладене вище, суд приходить до висновку про відсутність визначених законом підстав для задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року в цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та гарячої води.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 258-260, 287, 288, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року в цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та гарячої води - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02 вересня 2024 року.

С у д д я :