ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

04 вересня 2024 року

м. Харків

справа № 644/467/21

провадження № 22-ц/818/2817/24

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії Кружиліної О.А., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря Львової С.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14 травня 2024 року, постановлену суддею Саркісян О.А.,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом.

13.12.2023 року ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова залучено до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 .

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 17.12.2021 року по цивільній справі № 644/467/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу - задоволено. Заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 17.12.2021 року по цивільній справі № 644/467/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу - скасувати і призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено справу у судове засідання.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що в матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що після скасування заочного рішення позивач та його представник, будучи належним чином та своєчасно повідомленими про час та місце розгляду справи, в судові засідання повторно не з`явилися, заяв позивач ОСОБА_1 про розгляд справи у його відсутність не подав, він втратив інтерес до даної справи.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

За приписами п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 43, ст. 128 ЦПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13 грудня 2023 року заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 17.12.2021 року по цивільній справі № 644/467/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу скасовано і призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 13 лютого 2024 року.

25 грудня 2023 року від позивача ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надійшла заява, в якій він просив справу розглянути за його відсутності. (т. 2 а.с. 149).

Зазначену заяву суд першої інстанції до уваги не взяв, вказавши, що підпис у вказаній заяві не посвідчений.

Між тим, якщо суд першої інстанції вважав заяву такою, що подана без додержання вимог ст. 183 ЦПК України, то мав можливість повернути її заявнику без розгляду у встановленому ч. 4 ст. 183 ЦПК України порядку.

Крім того, суд першої інстанції не взяв до уваги той факт, що клопотання про розгляд справи за відсутності позивача міститься і у клопотанні від 23.03.2021 року (т. 1 а.с. 18).

Враховуючи вказане, а саме наявність у матеріалах справи клопотання позивача про розгляд справи у відсутності позивача, у суду не було підстав для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду та постановлення оскаржуваної ухвали.

При поданні позивачем заяви про розгляд справи у його відсутності (відсутності його представника) суд позбавлений можливості вирішувати питання про залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки позивача (його представника) навіть у випадку визнання явки позивача (його представника) у судове засідання обов`язковою.

Крім того, згідно частин 2, 4, 5 статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з частиною 1 статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

В силу положень частини 1 статті 130 ЦПК України у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичними особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Положення частини 5 статті 223 ЦПК України передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системне тлумачення частини 5 статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України дозволяє дійти висновку, що застосування інституту залишення заяви без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання можливе лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Як слідує із матеріалів справи, позивачу ОСОБА_1 направлялися судом повідомлення про судові засідання на 13.02.2024 року до 14-00 год., 01.04.2024 року о 14-00 год. 14.05.2024 року о 09-30 год. на додаток мобільного телефону «Viber».

У частині 13 статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За відсутністю відповідної заяви сторони, надіслання судом судової повістки у виді смс-повідомлення на мобільний номер телефону не вважається належним повідомленням сторони про розгляд справи, передбаченим для такої ситуації законом.

Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 666/6309/13-ц (провадження № 61-1121св22), від 10 листопада 2022 року у справі № 440/222/19 (провадження № 61-8993св22) та від 31 січня 2023 року у справі № 693/812/21 (провадження № 61-11611св22).

Встановлено, що в матеріалах справи відсутня заява позивача ОСОБА_1 про направлення йому повісток у виді повідомлень у мобільний додаток «Viber» мобільного телефону.

Враховуючи вищенаведені норми права та встановлені обставини, колегію суддів зазначає, що Довідки про доставку повідомлення у мобільний додаток «Viber», щодо повідомлення позивача ОСОБА_1 про розгляд справи на 13.02.2024 року до 14-00 год., 01.04.2024 року о 14-00 год. 14.05.2024 року о 09-30 год. , не є належним повідомленням учасника справи, оскільки не було передумов, передбачених частинами 13 статті 128 ЦПК, для застосування такого способу сповіщення позивача про судовий розгляд.

За встановлених обставин справи, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України підстав для залишення позову без розгляду є передчасним.

Зважаючи на наведене, оскаржувана ухвала, як така, що постановлена з порушенням згаданих вимог процесуального закону підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п.1-4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14 травня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.А. Кружиліна

О.Ю. Тичкова