КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2024 року

справа № 755/801/23

провадження № 22-ц/824/10427/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Кулікової С.В.

при секретарі: Бобко К.М.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо», ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - Каплі Аліни Степанівни на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року, постановлену під головуванням судді Марфіна Н.В., за заявою про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо», ОСОБА_2 про відшкодування шкоди спричиненої дорожньо-транспортною пригодою, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалю Дніпровського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат повернуто без розгляду.

В поданій апеляційній скарзі представник позивача просить ухвалу суду скасувати, постановити нове про задоволення заяви.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що підставою для повернення заяви має місце тоді, якщо заявник подаючи заяву не зареєстрував, але зобов`язаний був зареєструвати електронний кабінет. Крім того, суду було відомо про наявний електронний кабінет адвоката Каплі А.С. На думку апелянта судом виявлено надмірний формалізм та обмежено позивача в доступі до суду.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про місце, дату та час розгялду справи повідомлялись належним чином.

Від представника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду заяву про ухвалення додаткового рішення суд першої інстанції виходив із ч. 4 ст. 183 ЦПК України та незазначення представником позивача відомостей про відсутність або наявність у позивача та представника позивача зареєстрованого електронного кабінету.

З матеріалів справи вбачається, що в березні 2024 року до районного суду надійшла заява представника позивача про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо», ОСОБА_2 про відшкодування шкоди спричиненої дорожньо-транспортною пригодою.

Статтею 183 ЦПК України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Частиною 4 Ст. 183 ЦПК України, визначено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Зі змісту заяви про ухвалення додаткового судового рішення вбачається, що в ній зазначено електронну пошту представника позивача - Каплі А.С .

В матеріалах справи містяться інші заяви адвоката Каплі А.С., де зазначено лише електронну пошту заявника, зокрема, заява про збільшення розміру позовних вимог, яка судом була прийнята до розгляду, клопотання про участь судового засідання в режимі відеоконференції, яке судом було розглянуто.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі Перес де Рада Каванилес проти Іспанії від 28 жовтня 1998 року).

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, залишаючи заяву без розгляду у зв`язку із незазначенням відомостей щодо наявності чи відсутності електронного кабінету, припустився надмірного формалізму. Крім того, судом вирішувались під час розгляду справи інші заяви чи клопотання представника позивача, які також не містили відомостей про наявність чи відсутність електронного кабінету.

Пунктом 6 частини 1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції;

Керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Каплі Аліни Степанівни задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для розгляду поданої заяви про ухвалення додаткового рішення у справі.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 05 вересня 2024 року.

Суддя-доповідач

Судді