Справа № 336/6423/21
Пр. № 2-п/336/31/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Щасливої О.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 09.11.2021 року задоволений позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів.

23 квітня 2024 року відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що він з поважних причин не мав можливості бути присутнім у судових засіданнях в справі та судом не враховано низку обставин, що мають істотне значення для справи.

В обґрунтування поважності причин неявки в судові засідання зазначив, що він не зміг брати участь в судовому розгляді справи, зокрема, скористатися правом на подання відзиву, оскільки йому не було відомо про існування цього спору, підтвердженням чого є адресовані йому нерозпечатані поштові конверти, що поверталися установою пошти на адресу суду. Означена ситуація сталося через непроживання відповідача за вказаною в позові адресою більше десяти років. Про існування рішення суду йому стало відомо лише 4 квітня 2024 року з Єдиного реєстру судових рішень. Між тим зі стягненням з нього грошових коштів у встановленій судовим рішенням сумі він не погоджується, оскільки хоча й визнає наявність заборгованості, проте вважає невірним розрахунок пені, який не доведений належними та допустимими доказами, як не доведено позивачкою і наявності виконавчого провадження з виконання вказаного рішення взагалі. В усякому випадку, розмір відповідальності у виді пені не повинен перевищувати розмір заборгованості зі сплати аліментів, як це встановлено статтею 196 СК України, проте рішенням суду, що переглядається, стягнуто пені в розмірі, кратному майже двадцяти п`яти розмірам заборгованості.

На підставі викладеного просить про скасування заочного рішення суду в цій справі.

Так як копію рішення суду він отримав лише 4 квітня 2024 року, а вже 9 квітня 2024 року подав до суду заяву про перегляд заочного рішення суду, у відкритті провадження за якою йому було відмовлено через пропуск строку подання цієї заяви та відсутність клопотання про поновлення вказаного строку, вважає, що строк подання вказаної заяви пропущений ним з поважних причин і просить поновити його.

Учасники справи, повідомлені у встановленому законом порядку про дату, час та місце розв`язання заяви, до суду не з`явились.

При цьому представник відповідача надав суду письмове звернення, яке містить прохання про задоволення заяви та вирішення її без його участі.

Вказані обставини в силу ч. 1 ст. 287 ЦПК України є підставою для проведення судового засідання з вирішення цього питання у відсутність учасників справи та їх представників.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, суд вважає за можливе задовольнити заяву про поновлення процесуального строку і не вбачає підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, виходячи з таких міркувань.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк, як випливає із змісту ч. 4 ст. 127 ЦПК України.

В силу ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення , а учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Судом встановлено, що відповідач не отримав жодної з повісток з викликами в судові засіданні, а нерозпечатані конверти з кореспонденцією, адресованою йому, в тому числі з копією заочного рішення, повернуті на адресу суду.

Відповідачем копія рішення не отримана, як свідчать матеріали справи.

Вирішуючи питання про можливість поновлення процесуального строку суд враховує, що підставою для поновлення тридцятиденного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення є подання відповідної заяви протягом двадцяти днів з дня вручення особі повного заочного рішення суду, і оскільки інформації про отримання відповідачем копії заочного рішення матеріали справи не містять, суд вбачає всі підстави для поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення як такого, що пропущений з поважних причин.

Підстави для скасування заочного рішення внормовані статтею 288 ЦПК України, у відповідності до якої заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтями 128, 130 ЦПК України встановлений порядок вручення судових повісток, у відповідності до чого у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку про одержання судової повістки, яка з поміткою про дату вручення в той самий день повертається до суду особами, які її вручили.

Оцінюючи доводи відповідача про поважність причини неявки в судове засідання, суд погоджується з ними, оскільки, як вже зазначено судом, жодної розписки про отримання відповідачем судової повістки матеріали справи не містять.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для ухвалення рішення на користь особи, яка звернулася з цією заявою, оскільки не може констатувати наявність іншої складової, лише у сукупності з якою поважність причини неявки відповідача в суд може зумовити скасування заочного рішення.

Щодо другої складової - наявності фактичних даних, які не враховані судом, - оцінюючи ці доводи, суд виходить з такого.

За змістом наведеної судом статті 288 ЦПК України, істотне значення для правильного вирішення справи повинні мати докази, тобто фактичні дані, що перелічені в статті 76 ЦПК України, а не доводи і твердження.

Між тим, заявляючи про необхідність скасування заочного рішення, відповідач не посилається на будь-які докази в обґрунтування цих обставин, відсутність яких під час розгляду справи могла, на його думку, виплинути на ухвалення рішення на користь позовних вимог, а лише вказує на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права.

Неповне ж з`ясування обставин справи, а також порушення норм процесуального права і неправильне застосування норм матеріального права судом першої інстанції є підставою для перегляду справи апеляційним судом.

За згаданих обставин суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, оскільки заявник не довів сукупності обставин, які відповідно до закону є підставою для скасування заочного рішення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. ст. 284-287, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про скасування заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 09.11.2021 року в справі за позовом позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 09.11.2021 року в справі за позовом позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу право на оскарження заочного рішення суду в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством України, виходячи з того, що строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О.В. Щаслива