СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/5366/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Ул`яновська О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовними вимогами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ реальної частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

20.08.2024 до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вищевказана цивільна справа, яку 21.08.2024 передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У зв`язку з викладеним встановлено, що позивачем не дотримано вимог пунктів 6, 7, 9 та 10 частини 3 вищевказаної статті до оформлення позовної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, позовна заява подана адвокатом Цибульською Оленою Василівною, однак у позові відсутні відомості про наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) адвоката, а також відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В той же час, відповідно положень статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Так, в даному випадку позивачем заявлено вимоги, у яких ціна позову залежить від вартості оспорюваного майна, що передбачено ст. 176 ЦПК України.

Разом з тим, відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений обов`язковим.

В той же час, як встановлено ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на час звернення до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн 20 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15140 грн 00 коп.).

Тобто розмір судового збору у даній категорії справ, встановлюється безпосередньо від ціни позову, яку позивач має визначити від частки вартості майна, право власності на яке він просить визнати, в порядку спадкування за законом.

Однак, як встановлено судом з наданих матеріалів позову, в порушення вищенаведених вимог закону, позивачами не надано актуальну грошову оцінку оспорюваного нерухомого майна, станом на момент подачі даної позовної заяви, що позбавляє можливості суд встановити точну суму судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви, адже така сума встановлюється в розрахунку одного відсотка від ціни позову.

Таким чином, враховуючи наведені норми закону, позивачам у своїй заяві необхідно зазначити ціну позову, яка залежить від актуальної оцінки, на момент подання даного позову та сплатити судовий збір у порядку та розмірі, встановленому законом, з урахуванням актуальної ціни позову.

Крім того, варто зауважити, що суд позбавлений можливості вказати, який саме розмір судового збору підлягає до сплати позивачами за подання даної позовної заяви, адже така сума залежить від ціни позову, яка розраховується від вартості частини майна, щодо якого заявлений спір та яка не визначена позивачами у даній заяві.

У разі неможливості позивачем надати докази проведення експертної оцінки щодо вказаного спадкового майна, позивач повинен надати відповідні докази, а також належним чином обґрунтувати зазначені обставини.

Як вбачається з додатків до позовної заяви, позивачами було сплачено судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп. відповідно до квитанції № 210006789 від 07.08.2024 та судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп. відповідно до квитанції № 0.0..1 від 07.08.2024.

Внаслідок чого, позивачам необхідно визначитися з ціною позову та сплатити решту суми судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, який необхідно перерахувати на платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях, які зазначені за відповідним посиланням: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608/gromadyanam/tax/.

Крім сплати судового збору, позивачі не звільнені від обов`язку зазначити обставини з посиланням на докази щодо дійсної вартості майна та вказати відповідну ціну позову у позовній заяві.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 175, ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ реальної частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків, який починає перебігати з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Ул`яновська