УХВАЛА

про залишення заяви без руху

30.08.2024 Справа №607/18535/24 Провадження №2-о/607/589/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа Зборівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами,

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ознайомившись зі змістом заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Частина 3 ст. 294 ЦПК України визначає, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Вимоги щодо форми та змісту заяви, а також документів, що до неї додаються, повинні відповідати як спеціальним вимогам, передбаченим ст. 318 ЦПК України, так і загальним вимогам, що передбачені, зокрема ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт.

Також згідно з ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема , повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Частиною 3 ст. 42 ЦПК України визначено, що у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Згідно з ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Так, у поданій заяві ОСОБА_1 в якості заінтересованої особи зазначив Зборівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, однак не вказав, яким чином рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки указаної юридичної особи.

При цьому до заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

У п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказується, що для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, які мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема з`ясувати, які фізичні особи чи організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявнику та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Залежно від мети встановлення фактів заінтересованими особами в цих справах можуть бути, наприклад, відділи соціального захисту населення - у справах про встановлення факту перебування на утриманні особи, яка померла, для призначення пенсії заявникові; інші спадкоємці - у справах про встановлення факту прийняття спадщини; органи внутрішніх справ - у справах про встановлення факту родинних відносин для вирішення питання про належність до громадянства.

Так, метою встановлення факту родинних відносин заявник зазначив необхідність реалізації спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

Відтак заінтересованими особами у даній справі, які мають юридичну заінтересованість у прийнятому судом рішенні, є інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2 , а за відсутності таких відповідна територіальна громада за місцем знаходження спадкового майна.

Також згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Відтак при поданні цієї заяви ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 605,60 грн. Разом з тим оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у вказаному розмірі, заявник до заяви не додав.

Натомість при зверненні до суду з даною заявою ОСОБА_1 заявив клопотання про звільнення його від сплати судового зборуна підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки він є членом сім`ї батьком військовослужбовця, який загинув під час проходження військової служби. На підтвердження цих обставин до заяви додана копія посвідчення серії НОМЕР_1 .

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993. Так, у ст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій визначено, зокрема, у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав як учасників бойових дій.

Указані висновки про застосування п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17. Також подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19.

Так, предметом розгляду даної цивільної справи є вимога про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відтак дана заява не стосується соціального і правового захисту ОСОБА_1 саме як члена сім`ї загиблого (померлого) Захисника Українита не пов`язана із порушенням прав ОСОБА_1 як члена сім`ї загиблого (померлого) Захисника України. Отже, при зверненні до суду з даною заявою ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Також суд звертає увагу, що викладені у заяві доводи заявника щодо звільнення від сплати судового збору із посиланням на ухвалу Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного суду від 03.07.2024 у справі № 567/79/23 не є релевантними, оскільки зі змісту зазначеної ухвали вбачається, що така не містить висновків Верховного Суду щодо застосування норм права, а лише підтверджує факт передачі справи на розгляд до Великої Палати Верховного Суду.

Відтак доходжу висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не є обґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Про будь-які інші підстави звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 у заяві не вказував та докази наявності таких підстав не надав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного заявнику слід виправити недоліки поданої заяви шляхом подання заяви у новій редакції із визначенням суб`єктного складу учасників справи з урахуванням усіх осіб, на права та обов`язки яких може вплинути рішення у цій справі, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Також заявнику слід виправити недоліки поданої заяви шляхом вчинення однієї із таких дій: 1). подати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у сумі 605,60 грн; 2). подати заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження наявності таких підстав; 3). подати клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням доказів наявності підстав для такого звільнення (відстрочення, зменшення).

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, строк на їх усунення доцільно визначити сім днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 293-294, 297, 298, 318, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Зборівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, надавши заявнику строк сім днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Марциновська