Провадження № 2/582/182/24
Справа № 582/558/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2024 р.

Недригайлівський районний суд Сумської області у складі головуючого судді Яковенко Н.М., за участю секретаря Ярмоленко А.І., з участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача, адвоката Нікітченко Є.В., відповідача ОСОБА_2 , представника відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , адвоката Кудіна О.М., розглянувши у залі суду смт Недригайлів у відкритому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватного нотаріуса Роменського районного нотаріального округу Сумської області Юрченко А.М., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

До Недригайлівського районного суду звернувся ОСОБА_1 і позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Заява обгрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та земельної ділянки. Окрім позивача є інші спадкоємці, рідні сестри позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У березні 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Роменського районного нотаріального округу Сумської області Юрченко А.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 . Проте нотаріус відмовила у прийнятті заяви з огляду на те, що термін для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

Позивач не звернувся у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що 24 лютого 2022 року розпочалася військова агресія рф проти України та Указом Президента № 64/2022 введено воєнний стан, який в подальшому продовжувався, а тому позивач мав труднощі у в зверненні до нотаріуса з відповідною заявою.

Крім того, позивач є особою з інвалідністю 3 групи після отриманої 08 лютого 2021 року побутової травми, має значні проблеми зі здоров`ям, у зв`язку з чим часто перебуває на стаціонарному лікування у медичних закладах.

Таким чином, позивач вважає, що причини пропуску строку на подання заяви на прийняття спадщини є поважними, оскільки позивач має значні проблеми зі здоров`ям, часто перебуває на стаціонарному лікуванні у медичних закладах, а також проживає в м. Суми, а спадкова справа відкрита за місцем знаходження спадкового майна, а саме у смт. Недригайлів Роменського району Сумської області. Крім того, строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився під час дії воєнного стану.

З огляду на зазначене просив визначити додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після матері - ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Недригайлів Роменського району Сумської області.

Ухвалою від 10 травня 2024 року відкрите загальне провадження по справі, призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 29 травня 2024 року задоволено клопотання представника відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про витребуванням копії спадкової справи у приватного нотаріуса Роменського районного нотаріального округу Сумської області Юрченко А.М.

Представником відповідачів подано до суду відзиви на позовну заяву про надання додаткового строку на прийняття спадщини, в яких представник просив відмовити позивачу у задоволенні його позову та стягнути судові витрати на користь відповідача за надання правової допомоги. Представник відповідачів у відзивах зазначив, що викладені у позовній заяві обставини, за якими нібито ОСОБА_1 пропустив строк на прийняття спадщини не являються поважними з огляду на вимоги закону та судову практику Верховного Суду, яка в цій категорії справ є усталеною. Зокрема поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, а саме: тривала хвороба спадкоємця; перебування спадкоємця тривалий час за межами України. Крім того, поважними причинами, можуть бути відбування покарання в місцях позбавлення волі; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємця на строковій службі у складі Збройних Сил України.

У цій справі такі обставини відсутні. Позивач ОСОБА_1 був прекрасно обізнаний про смерть матері, був присутній на її похоронах, чому маються докази, мав реальну можливість подати письмову заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, що зайняло б максимум 20 хв. часу, але не скористався цим правом. Посилання позивача на тривалу хворобу та на стан здоров`я, які перешкодили йому подати заяву, представник просить не брати до уваги, оскільки позивачем не доведено, чому він не міг подати заяву в перервах між лікуванням чи не звернувся до найближчої нотаріальної контори, в тому числі приватної, і подати заяву про прийняття спадщини, яку б зареєстрували в нотаріальному реєстрі. Позивач у випадку реальних проблем з пересуванням, а таких не було, міг навіть викликати нотаріуса до себе додому, що передбачено законом і скласти заяву про прийняття спадщини.

Позивач умисно не скористався правом подачі заяви досить тривалий час, а тепер своїми діями порушує права інших спадкоємців, які спадщину прийняли.

Представник позивача ОСОБА_5 подала відповідь на відзив, в якому наголосила на наявність у ОСОБА_1 поважних причин пропуску строку на подання заяви на прийняття спадщини, зокрема стан здоров`я позивача, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця та місцем знаходження спадкового майна та воєнна агресія рф щодо України. Також подала додаткові докази.

Ухвалою від 09 липня 2024 року розпочато розгляд справи по суті.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 позовні вимоги ОСОБА_1 підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити з мотивів, які викладені в позові та відповіді на відзив. Позивач додатково пояснив, що він має 3 групу інвалідності, пересувається з паличкою, має дуже маленьку пенсію. За станом здоров`я часто не мав можливості вийти з будинку. Він звертався до державного нотаріуса в м. Суми за консультацією з приводу подання заяви про прийняття спадщини, однак вона вислухала його, надала список документів, які він мав подати, зокрема копію свідоцтва про смерть матері та документи на будинок, домову книгу. Оскільки він таких документів не мав, а також не мав коштів на оплату його послуг, та не міг поїхати до м. Охтирка до сестри за названими документами, він більше до нотаріуса не звертався. В березні 2024 року він звернувся до приватного нотаріуса Роменського районного нотаріального округу Юрченко А.В., яка роз`яснила йому, що він пропустив строк на прийняття спадщини, та повідомила, що спадщину прийняли його сестри. Також родичі його сестри ОСОБА_3 погрожували йому після того як він подав позов, але до поліції він з цього приводу не звертався. Він був присутній на похороні матері, а також на поминальному обіді на 40 день після смерті матері. Крім того, приїжджав в Недригайлів в інші дні, зокрема в травні 2022 року щоб забрати свої речі з будинку матері, де зустрічався з сестрою ОСОБА_2 .

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та представник відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ОСОБА_6 проти позову заперечували з наведених у відзиві на позов підстав та просили у задоволенні позову відмовити та стягнути судові витрати на правничу допомогу.

ОСОБА_2 пояснила, що відносини у неї та її сестри з позивачем ОСОБА_1 конфліктні. Позивач останнім часом із батьками не спілкувався, їх життям та здоров`ям не цікавився, матеріальної допомоги на лікування не надавав. Мав можливість вчасно подати заяву про прийняття спадщини, оскільки неодноразово приїжджав в с. Недригайлів після смерті матері, зокрема і в травні 2022 року.

Суд заслухав позиції сторін та їх представників, дослідив письмові докази та прийшов до таких висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане Недригайлівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Роменському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (а.с.6).

Позивач ОСОБА_1 та відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є дітьми покійної ОСОБА_4 , що підтверджується копіями свідоцтва по народження позивача (а.с.6) та копіями свідоцтв про народження та про укладення шлюбу відповідачів, які знаходяться в копії спадкової справи (а.с.89,90) та спадкоємцями першої черги за законом.

Із копії спадкової справи (а.с.82-98) вбачається, що вона відкрита за заявами відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 Свідоцтва на право на спадщину не видавалися. Також в матеріалах цієї справи міститься заява ОСОБА_1 від 14.03.2024 про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_4 та роз`яснення нотаріуса «Щодо оформлення спадщини» на ім`я ОСОБА_1 , в якому нотаріус роз`яснює про пропущення заявником строку на подання заяви про прийняття спадщини та рекомендує звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На аркушах справи 9-32 та 131-132,134-152 містяться подані позивачем документи щодо стану його здоров`я, а саме копія пенсійного посвідчення, про отримання ОСОБА_1 пенсії по інвалідності, копія довідки до акта огляду МСЕК, яка видається інваліду, та інші докази, які підтверджують факт хвороби та перебування ОСОБА_1 на лікуванні в різний час, встановлені йому діагнози, а також копія індивідуальної програми реабілітації інваліда.

Частина 3 ст. 1268 ЦК України визначає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частина третя статті 1268 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави доля встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні».

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Як встановлено судом, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому останнім днем подання заяви про прийняття спадщини після її смерті мало бути ІНФОРМАЦІЯ_3 .

При цьому, з урахуванням правової позиції ВС, яка висловлена у постанові від 25 січня 2023 року у справі N 676/47/21, провадження N 61-8014св22, пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Як вбачається із наданої та дослідженої в судовому засіданні медичної документації ОСОБА_1 , періоди його непрацездатності не були безперервними. Крім того, надана документація не свідчить про те, що ОСОБА_1 після смерті матері був позбавлений можливості самостійно пересуватися. Так, у довідці до акта огляду МСЕК міститься висновок про умови і характер праці, відповідно до якого протипоказана роботи з тривалим перебуванням на ногах, на займаній посаді працювати може.

Про зазначене свідчать і пояснення позивача про те, що він був на похороні матері, на поминальних заходах, а також приїжджав до смт Недригайлів в інші дні 2022 року. Отже, місце відкриття спадщини знаходиться в досяжному для позивача місці, а стан його здоров`я дозволяв йому прибути до нотаріуса та подати заяву про прийняття спадщини.

Крім того, позивач не був позбавлений можливості направити заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку, а також подати її через орган місцевого самоврядування, про що зазначено в постанові КЦС ВС від 09 лютого 2022 року у справі №709/769/19.

За таких обставин, суд приходить до переконання, що у позивача були відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , отже, у задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити.

Відповідно до ст. 135 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать серед іншого витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

При подачі відзиву представник відповідача зазначив попередній орієнтовний розрахунок судових витрат та просив стягнути з позивача на користь відповідача ОСОБА_2 витрати на правову допомогу.

За змістом ч.2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно ч.ч. 3-6 цієї статті для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до приписів ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладається на відповідача у разі задоволення позову.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).Такі докази подаються до закінчення судових дебатів або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

На підтвердження витрат представник позивача надав до суду відповідні докази: договір про надання правової допомоги ОСОБА_2 , копію ордеру, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, Акт приймання-передачі виконаних робіт( наданих послуг) за договором про надання правничої допомоги, копію квитанції до прибуткового касового ордера на 5000 грн.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення розміру витрат на адвоката, що підлягають розподілу між сторонами. Відсутність клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, від іншої сторони виключає можливість суду самостійно (без указаного клопотання) зменшувати розмір витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Таку позицію викладено в постановах Верховного Суду від 29.03.2018 р. у справі № 907/357/16, від 18.12.2018 р. у справі № 910/4881/18, від 08.04.2019 р. у справі №922/619/18.

Враховуючи відсутність клопотання позивача про зменшення розміру витрат на правову допомогу, а також обсяг фактичних витрат, понесених відповідачем ОСОБА_2 , суд стягує з позивача на користь відповідача понесені витрати на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканця АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканки АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , судові витрати на правничу допомогу на суму 5000 грн.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 30 серпня 2024 року.

Суддя:підпис З оригіналом згідно

Суддя : Н. М. Яковенко