У х в а л а

3 вересня 2024 року

м. Київ

Справа № 524/1559/21

Провадження № 61-1678ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. розглянув заяву, яку від імені Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (далі - заявник) підписала ОСОБА_1 (далі - підписантка) як представник,

про повернення судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги на постанову Полтавського апеляційного суду від 18 жовтня 2023 року,

у справі за позовом заявника до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за централізоване постачання холодної води та водовідведення і

в с т а н о в и в :

1. 25 січня 2024 року заявник подав до Верховного Суду касаційну скаргу на зазначені судові рішення.

2. 20 травня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою заявника, бо ціна позову у справі не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3. 6 серпня 2024 року підписантка в інтересах заявника сформувала у системі «Електронний суд» заяву про повернення судового збору (вх. № 26249/0/220-24 від 6 серпня 2024 року).

4. За змістом частини третьої статті 182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

5. Верховний Суд вважає, що заяву слід повернути без розгляду, оскільки її підписала і подала особа, яка не підтвердила повноваження на представництво інтересів заявника відповідно до вимог ЦПК України.

6. Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК України.

7. Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

8. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

9. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

10. Підписантка до заяви додала такі документи:

(1) копію платіжної інструкції № 869 від 20 лютого 2024 року;

(2) сформований у системі «Електронний суд» 28 вересня 2023 року витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) щодо заявника. Згідно з цим витягом керівником заявника, який має право вчиняти дії від імені останнього, є Міхєєв Роман Валентинович ;

(3) сформовану в системі «Електронний суд» 28 вересня 2023 року «довіреність у порядку передоручення», яку на ім`я підписантки на підставі витягу з ЄДР від 28 вересня 2023 року видав Міхєєв Р. В. для представництва інтересів заявника в судах України;

(4) копію довіреності від 4 січня 2024 року № 01/84, яку видав заявник в особі директора Міхєєва Р. В. на ім`я підписантки як юрисконсульта заявника для представництва інтересів останнього.

11. Підписуючи заяву від імені заявника, підписантка діяла не як його представник, яким для юридичної особи за загальним правилом може бути тільки адвокат. Однак належних доказів того, що підписантка діяла у порядку самопредставництва заявника у суду теж немає.

12. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

13. За змістом заяви та доданих до неї матеріалів підписантка не є керівником заявника. У такому разі її повноваження діяти від імені заявника у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що підписантка має право діяти у порядку самопредставництва заявника на підставі саме вказаних актів.

14. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

15. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

16. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

17. Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені заявника за правилами самопредставництва, підписантка не надала. Входження до кола власне трудових обов`язків підписантки здійснення самопредставництва заявника не підтвердила. Сформований 28 вересня 2023 року витяг з ЄДР, актуальність даних якого станом на 6 серпня 2024 року не підтверджена, не засвідчує наявність трудових відносин із заявником. Довіреність від 4 січня 2024 року № 01/84 не вказує на входження до кола саме трудових обов`язків підписантки здійснення самопредставництва заявника. Крім того, сформовану у системі «Електронний суд» ще 28 вересня 2023 року «довіреність у порядку передоручення» на ім`я підписантки видав від власного імені Міхєєв Р. В. , а не заявник (див. статтю 246 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)); яка не є посвідченою нотаріально всупереч припису частини другої статті 245 ЦК України.

18. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (абзац перший частини четвертої статті 183 ЦПК України).

19. Оскільки заяву підписала та подала особа, яка не підтвердила наявність права її підписувати за правилами самопредставництва, цю заяву слід повернути. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду із такою заявою, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 183, 260, 261 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

повернути без розгляду заяву про повернення судового збору, яку від імені Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області підписала та подала ОСОБА_1 як представник.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима