Провадження № 2/643/639/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.08.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Паньшиної О.С.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Державний нотаріус Першої Харківської державної нотаріальної контори Головного територіального юстиції в Харківській області Цуканова Олена Василівна

про усунення спадкоємця від права на спадкування за законом,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 (далі відповідач) про усунення спадкоємця від права на спадкування за законом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач посилається на те, що спадкодавець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Від шлюбу спадкодавець мала двох дітей ОСОБА_5 (після зміни прізвища у зв`язку із укладенням шлюбу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . За життя ОСОБА_4 на підставі рішення виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова № 250/16 від 21.06.2005 року та виданого на його підставі свідоцтва про право власності від 28.07.2005 року, набула у власність квартиру АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер син спадкодавця ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_3 спадкодавець ОСОБА_4 , померла, про що 21.02.2022 року складено відповідний актовий запис № 3391. Після смерті ОСОБА_4 , відкрилася спадщина, до складу якої входить вказана квартира АДРЕСА_2 .

Постановою державного нотаріуса Першої Харківської державної нотаріальної контори Цуконової О.В. № 1896/02-14 від 15.09.2023 року, позивачу було відмовлено в оформленні її спадкових прав та отримання відповідного свідоцтва про право на все спадкове майно, оскільки спадкоємцем першої черги за законом після померлої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , окрім позивача, також є онук спадкодавця ОСОБА_3 на частку свого раніше померлого батька ОСОБА_7 за правом представництва. Однак позивач вважає, що спадкоємець ОСОБА_3 за правом представлення має бути усунутим від права на спадщину у зв`язку з тим, що перед смертю ОСОБА_4 важко хворіла, а тому через похилий вік та незадовільний стан здоров`я перебувала у безпорадному стані (не могла самостійно забезпечувати свої фізіологічні потреби, забезпечувати себе необхідними речами побуту, їжею, ліками, одягом, тощо). Крім того, позивач зазначає, що перед смертю у всіх питаннях своєї життєдіяльності спадкодавець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , потребувала сторонньої допомоги, підтримки та піклування. Позивач без участі відповідача не мала змоги надати повноцінну фізичну та матеріальну допомогу, оскільки сама потребувала догляду через її похилий вік і незадовільний майновий стан. Однак, відповідач як онук маючи фізичну і матеріальну можливість надати допомогу спадкодавцю, умисно ухилявся від надання допомоги, хоча мав реальну можливість її надати. У зв`язку з цим позивач просить суд відповідно до частини 5 статті 1224 ЦК України усунути відповідача від права на спадкування за законом.

Ухвалою від 24.10.2023 року Московський районний суд м. Харкова прийняв позов до розгляду та відкрив провадження у справі № 643/11121/23, розгляд справи вирішив здійснювати в порядку загального позовного провадження, на підставі ст. 53 ЦПК залучив до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державного нотаріуса Першої Харківської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Харківській області Цуканову Олену Василівну, підготовче засідання призначив на 14.11.2023 року.

14.11.2023 року підготовче засідання відкладено на 19.12.2023 року.

18.12.2023 року представником позивача подано клопотання про витребування від нотаріальної контори витягу зі спадкового реєстру (заповіти/договори) після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ; відомості про те, хто звертався із заявою про прийняття спадщини, або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (належним чином засвідчені копії документів спадкової справи).

Одночасно представником позивача було заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з клопотанням про витребування доказів по справі.

Ухвалою від 19.12.2023 року Московський районний суд м. Харкова продовжив строк підготовчого провадження у справі № 643/11121/23 на 30 днів, оголосив у підготовчому засіданні перерву до 30.01.2024 року, задовольнив клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поновлення пропущеного процесуального строку на подання клопотання про витребування доказів, поновив представнику позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 пропущений процесуальний строк на подання клопотання про витребування додаткових доказів у справі, задовольнив клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі, в порядку ст. 84 ЦПК витребував від Першої Харківської державної нотаріальної контори Головного територіального юстиції в Харківській області: витяг зі спадкового реєстру (заповіти/договори) після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ; відомості про те, хто звертався із заявою про прийняття спадщини, або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (належним чином засвідчені копії документів спадкової справи).

Ухвалою від 30.01.2024 року Московський районний суд м. Харкова оголосив у підготовчому засіданні перерву до 12.03.2024, в порядку ст. 84 ЦПК повторно витребував від Першої Харківської державної нотаріальної контори Головного територіального юстиції в Харківській області: витяг зі спадкового реєстру (заповіти/договори) після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ; відомості про те, хто звертався із заявою про прийняття спадщини, або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (належним чином засвідчені копії документів спадкової справи).

26.02.2024 року на адресу Московського районного суду м. Харкова від Першої Харківської державної нотаріальної контори Головного територіального юстиції в Харківській області надійшли витребувані документи.

12.03.2024 року підготовче засідання відкладено на 24.04.2024 року.

Ухвалою від 24.04.2024 року Московський районний суд м. Харкова закрив підготовче провадження та призначив справу № 643/11121/23 до судового розгляду по суті на 04.06.2024 року, викликав у судове засідання свідків ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

У судовому засіданні 04.06.2024 року оголошено перерву до 19.07.2024 року для виклику свідків.

19.07.2024 року розгляд справи відкладено до 05.08.2024 року у зв`язку з неявкою сторін.

05.08.2024 року суд видалився до нарадчої кімнати для ухвалення рішення у справі.

Ухвалою від 05.08.2024 року Московський районний суд м. Харкова поновив судовий розгляд у справі № 643/11121/23, судове засідання призначив на 13.08.2024 року.

У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали заявлені позовні вимоги та просили суд задовольнити їх.

Відповідач та Третя особа у судове засідання не з`явилися, про причину неявки суд не повідомили.

Статтею 223 ЦПК визначені наслідки неявки учасників справи у судове засідання.

Зокрема, відповідно до ч. 3 ст. 223 ЦПК якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (ч. 4 ст. 223 ЦПК).

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, учасники справи належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, суд розглядає справу за відсутності відповідача та третьої особи.

Заслухавши пояснення позивача та представника позивача, допитавши свідків, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 на підставі рішення виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова № 250/16 від 21.06.2005 року та виданого на його підставі свідоцтва про право власності від 28.07.2005 року, набула у власність квартиру АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

ОСОБА_11 та ОСОБА_7 є дітьми померлої та спадкоємцями за законом першої черги, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер.

ОСОБА_3 є сином ОСОБА_7 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження.

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, до складу якого увійшла квартира АДРЕСА_2 , набута у власність на підставі рішення виконавчого комітету Московського районного суду м. Харкова № 250/16 від 21.06.2005 року та свідоцтва про право власності від 28.07.2005 року.

Спадкоємцями померлої є позивач та онук - відповідач ОСОБА_3 .

23.08.2022 року позивач звернувся до Першої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4

15.09.2023 року державний нотаріус Першої Харківської державної нотаріальної контори Цуканова О.В. відмовила позивачу у видачі Свідоцтва про право на спадщину на все спадкове майно після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , оскільки спадкоємцями на підставі ст. 1261 ЦК України в рівних частках кожний, тобто по 1/2 частці спадщини, є дочка спадкодавця ОСОБА_1 та онук спадкодавця ОСОБА_3 , батько якого є ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Допитані судом за клопотанням позивача свідки ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 підтвердили, що позивач проживала разом зі своєю матір`ю ОСОБА_4 за адресою : АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 здійснювала догляд за своєю покійною матір`ю, яка внаслідок стану здоров`я потребувала допомоги, та піклувалася про неї. Онука ОСОБА_3 , вони не бачили.

Оцінюючи наявні у матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Осіб, які усуваються від права на спадкування, називають «негідними спадкоємцями». У статті визначаються підстави та порядок усунення особи права на спадкування після конкретного спадкодавця, а не про позбавлення права бути спадкоємцем взагалі як частини цивільної правоздатності фізичної особи. Іншими словами, прийняття рішення про усунення особи від права на спадкування стосується лише чітко визначеного випадку спадкового правонаступництва і не позбавляє цю особу претендувати на спадщину після смерті інших спадкодавців.

Частиною п`ятою статті 1224 ЦК України передбачено, що за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Зі змісту наведеної норми закону вбачається, що лише при одночасному настанні таких обставин, як ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги, так і перебування спадкодавця в безпорадному стані через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво, а також доведеності зазначених фактів у їх сукупності, спадкоємець може бути усунений від права на спадщину.

Для задоволення позовних вимог у справах про усунення від права на спадкування відповідно до частини п`ятої статті 1224 ЦК України має значення сукупність таких обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин та їх доведеності у сукупності спадкоємець може бути усунений від спадкування.

За загальним правилом, факт ухилення особи від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця встановлюється судом. При цьому слід враховувати поведінку особи, розуміння нею свого обов`язку щодо надання допомоги, її необхідність для існування спадкодавця, наявність можливості для цього та свідомого невиконання такою особою встановленого законом обов`язку.

Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який потребував допомоги, полягає в умисних діях чи бездіяльності, спрямованих на уникнення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, тобто ухилення пов`язане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обов`язок, мала можливості його виконувати, але не вчиняла необхідних дій. За таких обставин, ухилення характеризується умисною формою вини.

Під безпорадним станом слід розуміти безпомічність особи, неспроможність її своїми силами через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво фізично та матеріально самостійно забезпечити умови свого життя, у зв`язку з чим ця особа потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Тлумачення поняття «безпорадний стан» Верховний Суд України навів у справі № 200/21452/15-ц від 17.10.2018 року: «Безпорадний стан - такий стан особи, у якому ця особа не може самостійно забезпечити свої життєві потреби, потребує стороннього догляду, допомоги, піклування. У випадку існування спору за спадок, безпорадний стан спадкодавця повинен довести позивач, заявляючи вимогу про усунення спадкоємця від права спадкування. При цьому лише одних пояснень позивача та показань свідків недостатньо для доведення безпорадного стану спадкодавця. Повинні бути певні медичні документи, яких у матеріалах справи немає і це є підставою для відмови в позові».

Крім того, при розгляді такої справи суду належить з`ясовувати, чи потребував спадкодавець допомоги саме від спадкоємця за умови отримання її від інших осіб і чи мав спадкоємець матеріальну й фізичну змогу надавати таку допомогу.

Таким чином, лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів у їх сукупності спадкоємець може бути усунений від спадкування.

Позбавлення особи права спадкувати - це захід, що має застосовуватися лише в крайньому випадку з урахуванням передусім характеру поведінки відповідача.

Вимога про усунення спадкодавця від права на спадкування може бути пред`явлена особою, для якої таке усунення породжує пов`язані зі спадкуванням права та обов`язки.

Статтею 2 ЦПК передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав і інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК, ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання в порядку встановленому ЦПК.

Європейський суд з прав людини зауважує, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27.10.1993).

Згідно з ст. 12 ЦПК цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. ст. 76, 77, 78, 79, 80, 89 ЦПК доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Докази повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 вказувала, що ОСОБА_3 на підставі ч. 5 ст. 1224 ЦК України має бути усунутий від права на спадкування, оскільки за життя ОСОБА_4 , яка через важку хворобу і похилий вік була у безпорадному стані, свідомо ухилявся від надання їй допомоги.

Як зазначалось вище, для задоволення позовних вимог у справах про усунення від права на спадкування відповідно до ч. 5 ст. 1224 ЦК України має значення сукупність таких обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи.

Тобто, лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів у їх сукупності спадкоємець може бути усунений від спадкування.

Разом з цим, всупереч вимог ст. 81 ЦПК позивачем під час розгляду даної справи не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження перебування спадкодавця у безпорадному стані (зокрема медичні документи щодо стану здоров`я), не надано доказів на підтвердження потреби у спадкодавця в допомозі саме від відповідача.

Також позивачем не надано доказів того, що відповідач мав можливість надавати таку допомогу.

Зокрема, матеріали справи не містять довідок про доходи померлої та сторін, так само як і доказів того, що померла ОСОБА_4 особисто повідомляла відповідачу про потребу від нього матеріальної, фізичної та психологічної допомоги, а останній навмисно ухилявся від їх надання.

Також суд зазначає, що у справі відсутні докази, що позивач щоденно витрачав значні кошти на придбання лікарських засобів, а щомісячні витрати перевищували сукупні доходи позивача та його матері.

Суд не приймає до уваги покази допитаних судом свідків ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 , оскільки вони у своїй сукупності та взаємозв`язку не можуть бути єдиним доказом перебування померлої ОСОБА_4 у безпорадному стані, факту умисного ухилення відповідача від обов`язку надання спадкодавцеві допомоги, потреби спадкодавця в допомозі саме онука померлої.

Таким чином, оскільки позивачем не доведено, що відповідач вчиняв умисні дії чи бездіяльність, спрямованих на ухилення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, та, виходячи із відсутності умов, передбачених частиною п`ятою статті 1224 ЦК України для усунення відповідача від права на спадкування за законом, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 12, 13, 76, 264, 265 ЦПК суд

ВИРІШИВ:

1.У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

2. Рішення може бути оскаржено у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його підписання. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ; АДРЕСА_1 ).

4. Відповідач: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , останнє відоме місце проживання АДРЕСА_3 ).

5. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державний нотаріус Першої Харківської державної нотаріальної контори Головного територіального юстиції в Харківській області Цуканова Олена Василівна (, м. Харків, м-н Конституції, буд. 1, Палац Праці, під`їзд 7, поверх 4).

Повне рішення складено 23.08.2024 року.

Суддя Н.В. Новіченко