Справа № 702/679/24
Провадження № 2/702/344/24
УХВАЛА

02.09.2024 м. Монастирище

Монастирищенський районний суд Черкаської області у складі головуючого судді Барської Т.М., за участю секретаря судового засідання Карабань З.І.,

представника позивача ОСОБА_1 ;

представника відповідача адвоката Кулинича О.І.,

розглянувши цивільну справу за позовом комунального підприємства «Теплокомуненерго» м. Монастирище до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиті житлово комунальні послуги, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, якій просить стягнути з відповідача заборгованість за спожиті житлово комунальні послуги.

02.09.2024 у судовому засіданні представник відповідача адвокат Кулинич О.І. заявив клопотання про зміну спрощеного порядку розгляду справи на загальний позовний, мотивуючи свою позицію тим, що рішенням Конституційного Суду України № 10-р(ІІ)/2023 від 22.11.2023 визнані неконституційними та втратили чинність через шість місяців з дня ухвалення рішення пункти 1,5 частини шостої ст. 19 ЦПК України.

Представник відповідача стверджує, що загальний позовний порядок вирішення юридичного спору надасть відповідачу можливість реалізувати права, визначені ст. 43 ЦПК України, включаючи право на надання доказів, надання показів як свідка, пред`явлення зустрічного позову, тощо.

Представник позивача вважає, що підстави для задоволення клопотання відсутні, оскільки ціна позову не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши доводи представників сторін, перевіривши матеріали справи суд прийшов таких висновків і такого рішення.

Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За приписами ч.4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Водночас, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частина шоста ст. 19 ЦПК України унормовує, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 1-3 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи :1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує : 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження клопотав позивач у позовній заяві (а.с.5).

Відкриваючи у справі спрощене позовне провадження суддя врахував обставини справи, предмет та підстави позову, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у ній, кількість сторін.

Постановляючи таку ухвалу суддя керувався ч.6 ст. 19 ЦПК України та ч.1 ст. 274 ЦПК України, які визначають саме спрощений позовний порядок вирішення такої категорії позовів.

За визначеним ч.5 ст. 274 ЦПК України правилом суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача належним чином подано зустрічний позов або позов третьої особи із самостійними вимогами, або за первинним позовом відбулося збільшення розміру позовних вимог або зміна предмета позову, і відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, з огляду на наведене, підстави для задоволення заявленого представником відповідача клопотання про зміну спрощеного порядку розгляду справи №702/679/24 на загальний відсутні.

Керуючись ст. 19, 274, 258-260, 274, 277, 353 ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Кулинича О.І. про зміну спрощеного порядку розгляду справи №702/679/24 на загальний відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Тетяна БАРСЬКА