Справа № 367/3712/17
Провадження №2/367/3123/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

03 вересня 2024 Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

за участі секретаря судових засідань Маленко О.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

третьої особи ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлоком-Сервіс», ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлоком-Сервіс», ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди, мотивуючи свої вимоги тим, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Згідно технічного паспорту квартира АДРЕСА_1 - двохкімнатна, знаходиться на 8 поверсі 9 поверхового будинку загальною площею 60,2 кв.м, житловою - 26,9 кв.м, підсобною площею-30,5 кв.м. Квартира складається з кухні площею 16,7 кв.м, ванної кімнати площею - 3,2 кв.м, туалету - 1,6 кв.м, коридору площею - 9,1 кв.м, 1-а кімната-16,7 кв.м, 2-а кімната - 10,2 кв.м, лоджії - 2,8 кв.м. Після купівлі квартири у 2012 році позивачем було проведено капітальний ремонт. 09 лютого 2017 року, прийшовши додому, позивач виявив, що квартира залита водою. Внаслідок залиття на кухні було пошкоджено стелю, стіни та ламінат; в коридорі - стелю, стіни, шкаф та ламінат; у ванній кімнаті - стелю; у кімнаті № 1 (дитяча кімната) - стелю, стіни, ламінат; у кімнаті № НОМЕР_1 - стелю. При виїзді працівника житлово-експлуатаційної організації - ТОВ «Житлоком-Сервіс», останній піднявся на дев`ятий поверх до квартири АДРЕСА_2 , власником якої є відповідачка по справі - ОСОБА_5 . Зі слів працівника ТОВ «Житлоком-Сервіс» позивачу стало відомо, що причиною затоплення його квартири стало пошкодження колби фільтра тонкого очищення води на кухні в квартирі АДРЕСА_2 . Внаслідок залиття квартири з вини відповідачки, позивачу було завдано матеріальної шкоди. Згідно звіту № 27/17 від 27.03.2017 року ФОП « ОСОБА_6 », вартість завданої майнової шкоди внаслідок залиття складає 56848 гривень. Позивач зазначає, що відповідачка зобов`язана повністю відшкодувати заподіяні матеріальні збитки.

Крім того, в результаті затоплення квартири позивачу також заподіяно моральну шкоду. В результаті затоплення квартири в сім`ї позивача виникла напружена психологічна обстановка, що призвело до моральних та фізичних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків. Зокрема, позивач та члени його сім`ї тривалий час були позбавлені можливості нормально користуватися квартирою. До даного часу ОСОБА_1 не може провести відновлювальний ремонт у зв`язку з тим, що останній звернувся з даним позовом до суду. Крім того, до даного періоду часу позивач перебуває у невротичному стані від вказаних подій, хвилюється за своє майно, своє здоров`я, оскільки і зараз у квартирі умови для проживання неналежні. Позивач та члени його сім`ї змушені проживати у даному помешканні, оскільки іншого власного житла він не має.

Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 спричинену матеріальну шкоду у розмірі 56 848 грн, 1700 грн за проведення оцінки матеріального збитку, 8 (вісім) гривень за направлення рекомендованого листа відповідачу та витрати на правову допомогу. Стягнути з ОСОБА_5 на користь позивача спричинену йому моральну шкоду у розмірі 10000 гривень.

Ухвалою суду від 20.02.2024 справу прийнято до провадження судді Мерзлого Л.В. та призначено справу до судового розгляду.

У відповідності до частини 8 статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні вимоги позову підтримали та просили їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні просила в задоволенні позову відмовити.

Третя особа в судовому засіданні просив в задоволенні позову відмовити.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, вислухавши думку сторін, суд приходить до наступних висновків.

Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Згідно пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Так, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Наведені обставини підтверджуються копією договору купівлі-продажу та витягом з Державного реєстру правочинів (а.с.16-19).

Згідно технічного паспорту від 30.11.2012 року, квартира АДРЕСА_1 - двохкімнатна, знаходиться на 8 поверсі 9 поверхового будинку загальною площею 60,2 кв.м, житловою - 26,9 кв.м, підсобною площею-30,5 кв.м. Квартира складається з кухні площею 16,7 кв.м, ванної кімнати площею - 3,2 кв.м, туалету - 1,6 кв.м, коридору площею - 9, 1 кв.м, 1-а кімната-16,7 кв.м, 2-а кімната - 10,2 кв.м, лоджії - 2,8 кв.м (а.с.20-22).

Власником квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться на 9-му поверсі вказаного будинку є ОСОБА_5 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.29-30).

У судовому засіданні було встановлено, що 09 лютого 2017 року квартира АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 , була залита водою, внаслідок чого на кухні було пошкоджено стелю, стіни та ламінат; в коридорі - стелю, стіни, шкаф та ламінат; у ванній кімнаті - стелю; у кімнаті № 1 (дитяча кімната) - стелю, стіни, ламінат; у кімнаті № 2-стелю. Наведені обставини підтверджуються актом №54 від 09.02.2017р (а.с.28).

Згідно вказаного акту, який був складений комісією у складі вик.обов`язки директора ТОВ «Житлоком-Сервіс» ОСОБА_7 , дільничного ТОВ «Житлоком-Сервіс», власників квартири АДРЕСА_3 , вбачається, що причиною затоплення квартири позивача стало пошкодження колби фільтра тонкого очищення води на кухні в квартирі АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_5 .

Крім того згідно листа ТОВ «Житлоком-Сервіс» від 20.04.2017р №378 вбачається, що за період з 05.02.2017 по 10.02.2017, ТОВ «Житлоком-Сервіс» не зафіксовано жодної аварії внутрішньо-будинкових мереж та не проводилось будь яких ремонтних робіт у будинку АДРЕСА_4 .

Також згідно листа КП «Ірпіньводоканал» від 24.04.2017 № 642 вбачається, що за період з 05.02.2017 по 10.02.2017 на зовнішніх мережах водопостачання холодної води до будинку АДРЕСА_4 , аварій не відбувалося і жодних ремонтних робіт на зазначених мережах не проводилося.

В судовому засіданні було допитано ОСОБА_1 в якості свідка, який суду показав, що його квартиру було затоплено з квартири, яка знаходиться на поверх вище, оскільки піднімались на два поверхи вище і у тій квартирі по стояку було сухо та слідів затоплення не було.

В судовому засіданні було допитано третю особу ОСОБА_4 , який є чоловіком відповідачки та проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_5 . Свідок суду пояснив, що дійсно у його квартирі тріснула колба фільтра тонкого очищення води на кухні, вночі його розбудила дружина, оскільки вода була в квартирі приблизно на рівні трьох см на підлозі, воду швидко прибрали, а тому вважає, що таких збитків, про які заявляє позивач, останніми нанесено не було.

Згідно звіту № 27/17 від 27.03.2017 року ФОП « ОСОБА_6 » вартість завданої майнової шкоди внаслідок залиття квартири за адресою: квартира АДРЕСА_1 складає 56848 гривень. (а.с.31-56).

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із ч.1, 2 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника.

У ст. 1192 ЦК України встановлено, що за вибором потерпілого особа, яка завдала шкоди майну, зобов`язана відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, затверджених постановою Кабінету Міністів України 08.10.1992р №572, власники квартир зобов`язані використовувати житло за призначенням та забезпечити зберігання житлових приміщень та технічного обладнання.

Відповідно до п. 37 вказаної постанови, власники квартир зобов`язані відшкодовувати збитки, заподіяні власнику будинку з його вини або вини інших осіб, з якими він проживає.

Щодо стягнення з відповідачки 8 грн за направлення рекомендованого листа відповідачу, то в даній частині суд відмовляє, оскільки з наданих суду доказів не вбачається, які саме документи направлялись відповідачу та у зв`язку з чим.

За правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач надав суду достатньо доказів на підтвердження своїх вимог про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, і на думку суду, дані докази є належними, допустимими, достовірними та достатніми. Доказів того, що залиття належної позивачу квартири відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідачку, суду не надано.

Таким чином, суд стягує з відповідачки на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 56848 гр та 1700 грн витрат, понесених позивачем на оплату експерту оцінки заподіяних збитків (а.с.57-60).

Що стосується позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої.

Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Частиною 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Крім того, відповідно до положень п. 5 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995р., відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з послідуючими змінами: «... у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується».

Згідно п. 9 даної Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з врахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Враховуючи вищезазначене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди не підтверджені висновками медичних установ, в тому числі висновків соціально-психологічних досліджень, суд відмовляє позивачу у задоволені вимоги щодо відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 22, 1166, 1167, 1172, 1192 ЦК України, керуючись ст.ст. 4,12,81,263-268 ЦПК України суд,-

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлоком-Сервіс», ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , матеріальну шкоду у розмірі 56 848 грн та 1700 грн за проведення оцінки матеріального збитку, всього стягнути 58 548,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , судові витрати по оплаті позивачем судового збору у сумі 1280 грн.

В іншій частині позову, - відмовити.

Повний текст судового рішення складено 04.09.2024.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Л.В. Мерзлий