Справа № 336/8690/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , територіальної громади м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И Л А:

Представник позивачки адвокат Сердюченко В.В. в інтересах позивачки за допомогою системи «Електронний суд» 30.08.2024 звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить визнати за позивачкою право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті сина ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 03.09.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2024.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За змістом п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Так, відповідно до змісту позовної заяви ціна позову визначена у сумі 708 469,00 гривень.

Стороною позивача здійснено сплату судового збору за розгляд вимоги майнового характеру , відповідна квитанція долучена до позовної заяви.

Проте, актуальна на час звернення до суду ціна позову (стосовно заявленої вимоги майнового характеру) не підтверджена належними та допустимими доказами.

За змістом ч.1 ст.181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Оцінка дійсної вартості майна має бути проведена із врахуванням норм ст.5,12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність". Як вказано у ст.1 зазначеного закону, положення цього Закону поширюються на правовідносини, які виникають у процесі здійснення оцінки майна, майнових прав, що належать фізичним та юридичним особам України на території України та за її межами, а також фізичним та юридичним особам інших держав на території України та за її межами, якщо угода укладається відповідно до законодавства України, використання результатів оцінки та здійснення професійної оціночної діяльності в Україні.

За приписами ст.3 вказаного нормативно-правового акта процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником. Випадки обов`язкового проведення оцінки майна встановлюються цим Законом.

Разом з цим, ч.1,2 ст.12 Закону визначено, що звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна.

Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Натомість, стороною позивача до позовної заяви вказаного звіту про оцінку майна, який містить актуальні дані, не подано, що унеможливлює визначення ціни позову. Наявний висновок про вартість не свідчить про дотримання наведених вище положень. Разом з цим, точна ціна позову за розгляд майнової вимоги може бути визначена лише в разі встановлення дійсної ринкової вартості спірного майна. Вказаної вимоги позивачка при зверненні до суду не дотрималась.

Слід зауважити, що відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Так, сторона позивача стверджує, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 , проте доказів державної реєстрації вказаного об`єкта нерухомого майна за спадкодавцем не надає. З цього приводу суд звертає увагу на положення п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, яким передбачено, якщо будівництво здійснювалось згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини.

Згідно з п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві має міститись повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Зазначене стосується всіх учасників справи. Проте, вказані вище вимоги в повній мірі не дотримані.

Разом з цим, за приписами ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Статтею 183 ЦПК України врегульовано загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, які мають бути враховані при оформленні клопотання стороноб позивача.

Так, судом встановлено, що у позовній заяві, разом із позовними вимогами, стороною позивача заявлено клопотання про витребування доказів, а саме, копії спадкової справи.

Проте, клопотання про витребування доказів повинне бути оформлене як заява з процесуальних питань, та за своїми формою та змістом відповідати ст. 84 ЦПК України. Вказана невідповідність змісту ч.1 ст.175 ЦПК України має бути усунута, адже у позовній заяві мають бути викладені лише вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За змістом ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст.185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків (з урахуванням обсягу визначених недоліків) з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , територіальної громади м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши стороні позивача строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання позовної заяви, доказів на підтвердження вартості спірного майна та інших (зазначених в ухвалі), подання відповідного клопотання про витребування доказів із дотриманням ст.84, 182, 183 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (03.09.2024) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух