єдиний унікальний номер справи 531/1548/24
номер провадження 2/531/591/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року м. Карлівка

Карлівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Попова М.С.,

за участю секретаря - Клименко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», за участі представника позивача Ляр Дмитра Юрійовича, до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з вказаним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 59996,13 грн.

Ухвалою судді від 07 червня 2024 року провадження в справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін та справу призначено до розгляду на 08 годин 30 хвилин 23 липня 2024 року.

23 липня 2024 року учасники справи в судове засідання не з`явились.

Причини неявки представника позивача, який про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином через систему «Електронний суд» на електронну пошту, зазначену ним у позовній заяві, суду не відомі. Заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Причини неявки відповідача, який про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, суду не відомі.

Ухвалою суду від 23 липня 2024 року, у зв`язку з неявкою учасників справи, розгляд справи було відкладено на 30 серпня 2024 року на 08 годин 30 хвилин.

30 серпня 2024 року учасники справи в судове засідання не з`явились.

Причини неявки представника позивача, який про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином через систему «Електронний суд» на електронну пошту, зазначену ним у позовній заяві, суду не відомі. Заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Причини неявки відповідача, який про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, суду не відомі.

На підставі викладеного, суд приходить до наступних висновків.

Завданнями цивільного судочинства, згідно ст. 2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-яким іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 6 ЦПК України, суд зобов`язаний поважати честь і гідність учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом.

Цивільно процесуальним законодавством учасники справи наділені як процесуальними правами так і процесуальними обов`язками. Частиною 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судові засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, надавати суду повні та достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та інше.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України, передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового процесу та, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи відсутність підтвердження поважності неявки представника позивача в судові засідання, суд не визнає неявку представника позивача такою, що є з поважних причин.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Ухвала суду про відкриття провадження у справі від 07 червня 2024 року була надіслано через систему «Електронний суд» 07 червня 2024 року на електронну пошту представника позивача, зазначену ним у позовній заяві, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , довідка про доставку електронного листа а.с. 59.

Ухвала суду про відкладення розгляду справи від 23 липня 2024 року була надіслано через систему «Електронний суд» 23 липня 2024 року на електронну пошту позивача, зазначену представником позивача у позовній заяві, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2, довідка про доставку електронного листа а.с. 65.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18.

На підставі викладеного, суд вважає позов таким, що підлягає залишенню без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд не порушує право позивача АТ КБ «Приватбанк» на повторне звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, як передбачено ст. 4 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 43, 44, 64, 223, 257, 259 353, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», за участі представника позивача Ляр Дмитра Юрійовича, до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізалишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття ухвали суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя