Провадження № 2-з/752/235/24
У Х В А Л А

21.08.2024 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Чекулаєва С.О.,

при секретарі Пастух З.Ф.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою,

в с т а н о в и в:

до Голосіївського районного суду м. Києва до подачі позовної заяви надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою.

Відповідно до поданої заяви, ОСОБА_1 просить суд накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з двох кімнат загальною площею 75,5 кв.м., що належать на праві приватної власності відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 23.08.2018 року (зареєстрованого у реєстрі за № 1812), ОСОБА_2 .

Свою заяву ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що 15.12.2017 р. нею у присутності двох свідків ( ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) було передано у борг ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 160 000 доларів США, про що складено відповідну розписку, в якій, зокрема, зазначено, що Позикодавець має право стягнення на нерухоме майно, що є приватною власністю ОСОБА_2 в разі неповернення нею отриманих грошей.

ОСОБА_1 зазначає, що неодноразово намагалась через розмови та зустрічі з Відповідачем домовитись щодо повернення заборгованих нею грошових коштів, однак остання жодних дій, спрямованих на їх повернення не вчиняє, що свідчить про ухилення ОСОБА_2 , від виконання взятих на себе зобов`язань.

Це свідчить про те, що Позивачка намагалась врегулювати питання повернення грошових коштів за борговою розпискою, шляхом ініціювання зустрічей та листування з Боржником, але ці спроби залишились без жодного реагування зі сторони ОСОБА_2 . Варто зауважити, що метою отримання коштів за борговою розпискою ОСОБА_2 була саме покупка нерухомого майна - квартири, яка в подальшому була придбана відповідно до договору купівлі-продажу від 23.08.2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1812.

Існує імовірність відчуження ОСОБА_2 належного їй нерухомого майна, в разі задоволення позовних вимог, в зв`язку з чим вжиття заходів забезпечення позову на даній стадії є необхідним.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Метою забезпечення позову є забезпечення виконання судового рішення.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

За змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

З матеріалів поданої ОСОБА_1 заяви вбачається, що вона має намір звернутись до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою, що є спором майнового характеру.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Суд наголошує, що при розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та заперечення осіб, які беруть участь у справі, а також не вирішується наперед результат розгляду справи по суті позову.

З отриманої судом відповіді з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (довідка №750196 від 21.08.2024) вбачається, що відповідач ОСОБА_2 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Враховуючи суть позовних вимог, з якими заявник має намір звернутись до суду, ціну позову, суд вважає за необхідне задовольнити подану заяву, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому ускладнити виконання рішення суду, призвести до подальшого відчуження належного особі боржника нерухомого майна і вплинути на права позивача у справі.

Керуючись ст.ст.151, 152, 153 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з двох кімнат загальною площею 75,5 кв.м., що належать на праві приватної власності відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 23.08.2018 року (зареєстрованого у реєстрі за № 1812), ОСОБА_2 .

Стягувачем за даною ухвалою є ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Луганськ, РНОКПП НОМЕР_1 ), а боржником є ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 , виданий 03 квітня 2009 року Жовтневим РВ ГУМВС України в Луганській області, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала є виконавчим документом.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить 3 (три) роки.

Копію ухвали для відома надіслати сторонам.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: С.О. Чекулаєв