КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-п/947/124/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2024 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Скриль Ю.А.,

за участю секретаря судового засідання Остапчук О.Є.,

за участю:

заявника (відповідача) ОСОБА_1 ,

представника заявника (відповідача) адвоката Гайса А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Київського районного суду м.Одеси заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 947/12257/24,

ВСТАНОВИВ:

11 червня 2024 року Київським районним судом м. Одеси ухвалено заочне рішення, яким задоволено позовні вимоги Акціонерного товариства «Сенс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором 631685262 у розмірі 188861,60 гривень.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 11.06.2024, мотивуючи тим, що він про рішення суду дізнався нещодавно, одразу звернувся із заявою про видачу йому копії рішення суду, яку отримав 31.07.2024, та цього ж дня ознайомився з матеріалами справами. В обґрунтування поважності причин неявки у судове засідання та не повідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву на позов ОСОБА_1 зазначив, що ним був укладений договір з адвокатом про надання йому правової допомоги по вказаній справі. Однак, адвокатом зобов`язання за договором не виконані: не підготовлено та не подано до суду жодного процесуального документа по справі, у тому числі відзиву на позов, у судове засідання від 11.06.2024 як представник відповідача адвокат також не з`явилась. Одночасно з поданням заяви до суду про перегляд заочного рішення звернувся до адвоката з претензією про повернення сплачених за надання послуг з правової допомоги у розмірі 10 000,00 грн. Також відповідач наголошує на тому, що він жодним чином не був повідомлений про невиконання адвокатом своїх професійних обов`язків за укладеним між ними договором. З урахуванням вказаних обставин, просить суд визнати причини його неявки та неподання відзиву на позовну заяву поважними, та у нього наявні докази, які спростовують позовні вимоги Акціонерного товариства «Сенс-Банк».

Окрім цього відповідач, посилаючись на те, що копію заочного рішення суду отримав у канцелярії Київського районного суду м. Одеси лише 31.07.2024, вважає, що строк визначений статтею 228 ЦПК України на подання заяви про перегляд заочного рішення ним не пропущений.

У судовому засіданні 06.09.2024 заявник (відповідач) ОСОБА_1 підтримав заяву, просив скасувати заочне рішення суду.

Позивач Акціонерне товариство «Сенс-Банк» у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце був належним чином повідомлений, заперечення та пояснення суду не надав.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку заявника (відповідача) та його представника, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Оскільки ОСОБА_1 отримав копію заочного рішення суду 31.07.2024, а звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення 20.08.2024, суд з урахуванням ст. 123 ЦПК України, вважає, що відповідачем строк на звернення із заявою про перегляд заочного рішення не пропущений.

Згідно з нормами ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 квітня 2022 року у справі №522/18010/18 забезпечуючи єдність судової практики, досліджував питання щодо обов`язковості скасування рішення суду у разі неповідомлення про слухання справи та не участі учасника зазначив: «Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї з основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Конституційне право на участь у судовому розгляді, у тому числі бути належним чином повідомленим про дату судового розгляду, не може вважатися формальним - це є порушенням зазначених вимог законодавства та підставою для безумовного скасування судового рішення.

Так, частинами 1, 3 ст. 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Положення ч. 5 та ч. 6 ст. 128 ЦПК України визначають, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасниками судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судового повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, за місцем реєстрації, підтвердженням того в матеріалах справи міститься:

- «рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу», відповідно до якого 08.05.2024 ОСОБА_1 отримав копію ухвали, копію позовної заяви з додатками та повідомлення про судове засідання на 11.06.2024 о 12-00 годині, про що свідчить його підпис про одержання поштового відправлення (а.с. 35).

Про обізнаність відповідача щодо призначеного на 11.06.2024 судового засідання свідчить його заява про надання йому для ознайомлення матеріалів справи № 947/12257/24, яку подано ОСОБА_1 до канцелярії суду 08.05.2024 (а.с. 36).

Однак, будь-які заяви (клопотання) про те, що його інтереси представлятиме адвокат за укладеним між ними договором про надання правової допомоги у цій справі відповідачем суду не надавались, про причини неявки у судове засідання не повідомлялось.

Також судом встановлено, що згідно з заявою про надання йому для ознайомлення матеріалів справи № 947/12257/24, яку подано ОСОБА_1 до канцелярії суду 08.05.2024 (а.с. 36), відповідач ознайомився з матеріалами справи 14.06.2024 та того ж дня звернувся до канцелярії суду із заявою про отримання копії заочного рішення, яку в подальшому, 31.07.2024, й отримав.

З урахуванням викладеного, відповідно до статті 128 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про розгляд справи.

У свою чергу, неналежність виконання адвокатом його професійних обов`язків за договором про надання правової допомоги, на яке заявник (відповідач) посилається як на поважність причини неявки у судове засідання від 11.06.2024, не звільняє відповідача від обов`язку з`являтися за викликом суду, та/або повідомляти про причини неможливості прибути у судове засідання (ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Разом з цим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Заявником (відповідачем) ОСОБА_1 , незважаючи на зазначення у заяві про перегляд заочного рішення про наявність у нього доказів, які б спростували позовні вимоги Акціонерного товариства «Сенс-Банк», тобто такі докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи у разі його присутності або присутності його представника у судовому засіданні під час розгляду справи 11.06.2024, до матеріалів заяви долучені не були, суду під час судового засідання не надані.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Згідно з ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 947/12257/24 залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачеві, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Скриль Ю. А.