Провадження № 2/161/3613/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2024 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі головуючого судді Гриня О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

В С Т А Н О В И В :

28 червня 2024 року позивач звернувся до суду з цим позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12 березня 2022 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 , власником якої він є.

Згідно акту про залиття, який складений ОСББ «Гулака-Артемовського 1, м. Луцьк», залиття сталося з вини власника квартири АДРЕСА_2 , якою є відповідач у справі.

Позивач вказує, що внаслідок залиття були ушкоджені шпалери в кімнаті, а також натяжні стелі. Загальний розмір збитків, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи, становить 12 050,00 грн., які позивач і просить стягнути з відповідача.

Відповідач у письмовому відзиві позовні вимоги заперечила. Узагальнені доводи відповідача зводяться до того, що комісія не проводила огляду квартири відповідача та зробила свої висновки передчасно. Крім того вказує, що відповідальність за належний стан системи водовідведення несе ОСББ, а не вона, як співвласник квартири.

У відповіді на відзив позивач фактично повторив доводи свого позову.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково, з таких підстав.

Судом встановлено, що 12 березня 2022 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 .

Згідно акту про залиття (аварію) від 12 березня 2022 року, який складений комісією ОСББ «Гулака-Артемовського 1, м. Луцьк», причиною залиття є пошкодження стояка водовідведення (каналізації) в квартирі АДРЕСА_2 цього ж будинку. Це є повторним залиттям. Рекомендовано власнику квартири АДРЕСА_2 відремонтувати пошкоджене у стояку водовідведення (каналізації).

Згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, позивач є єдиним власником квартири за адресою АДРЕСА_3 .

Одночасно, відповідач є власником лише 6/16 квартири за адресою АДРЕСА_4 . Іншими співвласниками квартири є ОСОБА_3 (5/16), а також ОСОБА_4 (5/16).

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи від 20 червня 2022 року, яка здійснена судовим експертом товариства «Експерт Інвест» Охремчуком О.О., вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири АДРЕСА_1 унаслідок залиття становить 12 050,00 грн.

Надаючи свою правову оцінку відносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.

Частинами першою та другою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, у спорах стосовно відшкодування шкоди на позивачеві лежить обов`язок довести суду факт наявності шкоди, протиправність діяння особи, яка завдала шкоду, а також причинно-наслідковий зв`язок між діянням та шкодою. Одночасно, саме на відповідачеві лежить тягар доведення відсутності своєї вини у завданій шкоді.

Проаналізувавши надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позивач довів суду належними та допустимими доказами факт наявності шкоди, протиправність діяння особи, яка завдала шкоду, а також причинно-наслідковий зв`язок між діянням та шкодою, а відповідач не довела суду відсутність своєї вини у завданій шкоді.

Так, згідно частинами четвертою та п`ятою статті 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Отже, відповідач, як співвласник квартири АДРЕСА_4 зобов`язана дбати про технічний стан своєї квартири, частиною якої є внутрішні комунікації, та несе відповідальність за завдану шкоду внаслідок пошкодження таких комунікацій.

При цьому для системи водовідведення (каналізації) чинним законодавством чітко встановлена межа розподілу відповідальності за її утримання між власником приміщення та управителем багатоквартирного будинку, функції якого в розглядуваному випадку виконує ОСББ.

Так, згідно абзацу третьої пункту 3 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, який затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року № 219, точка приєднання внутрішньобудинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньобудинкової системи).

У пункті 5 цього ж Порядку визначено, що обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками).

Отже, саме на співвласників квартири за адресою АДРЕСА_4 покладений обов`язок із обслуговування системи водовідведення від точки приєднання, яким є трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення.

Заперечуючи свою вину у затопленні, відповідач не надала суду будь-яких доказів того, що залиття сталося внаслідок пошкодження самого трійника, який належить до внутрішньобудинкової системи, або до нього. Суд ще раз підкреслює, що тягар доказування у даному випадку лежить саме на ній. Вона має повний доступ до квартири та має змогу зафіксувати дійсне місце виникнення затоплення, чого не зробила та не спростувала своєї вини у завданій шкоді.

Суд враховує, що наданий позивачем акт про затоплення складений у повній відповідності з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року №76, а отже є належним та допустимим доказом, що фіксує винувату особу у затопленні. Доказів на спростування цього акту відповідач також не надала.

Підсумовуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що відповідач, як співвласник квартири АДРЕСА_5 , є відповідальною за затоплення, що сталося 12 березня 2022 року у квартирі АДРЕСА_6 цього ж будинку, а отже зобов`язана відшкодувати шкоду, завдану позивачу.

Вирішуючи питання про розмір відповідальності конкретно відповідача, суд враховує, що квартира АДРЕСА_2 перебуває у спільній частковій власності. Відповідачу у ній належить 6/16 частки.

В свою чергу, згідно статті 360 ЦК України, співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Отже, відповідач, як власник 6/16 частки у квартирі, несе відповідальність саме в межах цієї частки, тобто, зобов`язана відшкодувати позивачу 6/16 частки від завданої шкоди.

Будь-яких заперечень стосовно висновку судового експерта, в якому встановлений розмір завданої шкоди у 12 050,00 грн., відповідач суду не надала.

Тому позовні вимоги слід задовольнити частково, стягнувши з відповідача на користь позивача 4 518,75 грн., що становить 6/16 частки від завданої шкоди. У задоволенні решти позовних вимог слід відмовити, за безпідставністю. Позивач не позбавлений права пред`явити свої вимоги до інших співвласників спірної квартири, в межах їх часток.

У зв`язку з частковим задоволенням позову, з відповідача на користь позивача слід пропорційно стягнути судовий збір у розмірі 454,20 грн. ((1 211,20 / 16) х 6), а також витрати на проведення судової експертизи у розмірі 1 344,99 грн. ((3 586,63 / 16 )х 6).

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.141, 265 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 4 518,75 грн. (чотири тисячі п`ятсот вісімнадцять гривень сімдесят п`ять копійок) в рахунок відшкодування майнової шкоди.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454,20 грн. (чотириста п`ятдесят чотири гривні двадцять копійок), а також судові витрати на проведення експертизи у розмірі 1 344,99 грн. (одна тисяча триста сорок чотири гривні дев`яносто дев`ять копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Волинського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивачем у справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідачем у справі є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Повне судове рішення складено та підписано 05 вересня 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Олександр ГРИНЬ