Справа № 466/3013/24
Провадження № 2/466/1385/24
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(в порядку заочного розгляду)

12 червня 2024 року м. Львів

Шевченківський районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді Федорової О.Ф.

секретар судового засідання Климочко-Павляк С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова цивільну справу за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брони Мар`яни Василівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про визнання права власності на 1/5 частку нерухомого майна в порядку спадкування за заповітом, -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брони Мар`яни Василівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про визнання права власності на 1/5 частку нерухомого майна в порядку спадкування за заповітом.

Стислий виклад позиції позивача та відповідача:

18.03.2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Брона Мар`яна Василівна звернулася до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про визнання права власності на 1/5 частку нерухомого майна в порядку спадкування за заповітом.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_1 , який за життя, а саме 06.08.2023 року, склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Коцюрубою Ларисою Ярославівною за реєстровим №1273 та №1274. Згідно з текстом якого, усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на випадок його смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право, заповідав своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

29.09.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруби Лариси Ярославівни, на підставі чого нотаріусом було заведено спадкову справу №50/2023.

До складу спадкового майна, зокрема, увійшла частка, належна померлому у квартирі АДРЕСА_1 , згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року.

13.03.2024 року приватний нотаріус Коцюруба Лариса Ярославівна надала позивачу ОСОБА_1 лист №02-14/14, згідно з текстом якого повідомила, що не може йому видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_1 на частку у квартирі АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що така частка згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року, є не визначеною.

Внаслідок зазначених обставин, з метою належного захисту своїх спадкових прав та інтересів, позивач ОСОБА_1 вимушений звернутись з даним позовом до суду.

Відповідач у встановлений судом строк відзиву не подав.

Заяви (клопотання) учасників справи:

30.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брони Мар`яни Василівни про проведення підготовчого засідання без її участі та призначити справу до судового розгляду (а.с. 37).

30.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити (а.с. 38).

30.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшов супровідний лист приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруби Лариси Ярославівни, у якому вона просила розгляд справи проводити без її участі (41).

20.05.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брони Мар`яни Василівни про розгляд справи без її участі та без участі позивача ОСОБА_1 . Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с. 71).

11.06.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брони Мар`яни Василівни про розгляд справи без її участі та без участі позивача ОСОБА_1 . Позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечила. Також, просила під час ухвалення судового рішення не здійснювати розподіл судових витрат, понесених позивачем ОСОБА_1 у зв`язку з розглядом справи в суді, і залишити такі за позивачем ОСОБА_1 (а.с. 77).

Процесуальні дії суду по справі:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 16.04.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання (а.с. 29-30).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 16.04.2024 року витребувана копія спадкової справи (а.с. 32-33).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 30.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 63-64).

В судове засідання:

- позивач ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату та місце розгляду повідомлений належним чином. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подав клопотання про розгляд справи без його участі (а.с. 38).

- представник позивача ОСОБА_1 адвокат Брона Мар`яна Василівна не з`явилася, про час, дату та місце розгляду повідомлена належним чином. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подала клопотання про розгляд справи без її участі (а.с. 71, 77).

- відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про час, дату та місце розгляду повідомлений належним чином. Причини неявки не відомі. Заяв та клопотань на адресу Шевченківського районного суду м. Львова не надходило.

- відповідач ОСОБА_3 не з`явилася, про час, дату та місце розгляду повідомлена належним чином. Причини неявки не відомі. Заяв та клопотань на адресу Шевченківського районного суду м. Львова не надходило.

- третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна не з`явилася, про час, дату та місце розгляду повідомлена належним чином. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подала супровідний лист, у якому просила розгляд справи проводити без її участі (а.с. 41).

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин:

Судом встановлено що:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого відділом ДРАЦС у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на підставі актового запису №5273.

У день смерті ОСОБА_1 відкрилась спадщина на належне йому майно.

06.08.2023 року, ОСОБА_1 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Коцюрубою Ларисою Ярославівною за реєстровим №1273 та №1274, згідно з текстом якого усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на випадок його смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право, заповідав своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Факт родинних зв`язків спадкодавця ОСОБА_1 з позивачем ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про народження, виданого повторно 20.09.2023 року Шевченківським відділом ДРАЦС у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у якому батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

З метою належного оформлення спадкових прав після смерті батька, 29.09.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруби Лариси Ярославівни, на підставі чого нотаріусом було заведено спадкову справу №50/2023.

До складу спадкового майна, зокрема, увійшла належна померлому частка у квартирі АДРЕСА_1 , згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року.

Згідно з зазначеним свідоцтвом, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної приватної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Зазначена обставина також підтверджується довідкою №Ф5117 від 14.11.2023 року, виданою ОКП ЛОР «БТІ та ЕО».

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла співвласниця спірної квартири, мати сторін у справі ОСОБА_5 .

Спадкоємцем за законом після її смерті був її чоловік - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки діти померлої: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , відмовились від своїх часток у спадщині на користь батька.

Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого ОСОБА_1 19.11.2015 року державним нотаріусом Третьої львівської державної нотаріальної контори Якубець Т.Я. за реєстровим №6-755.

Спадщина, на яку було видано вищезазначене свідоцтво, складалась з 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 .

На підставі даного свідоцтва про право на спадщину за законом, ОСОБА_1 було видано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №47974879 від 19.11.2015 року про реєстрацію за ним права власності на 1/5 частку квартири АДРЕСА_1 .

13.03.2024 року приватний нотаріус Коцюруба Лариса Ярославівна надала позивачу ОСОБА_1 лист №02-14/14, згідно з текстом якого повідомила, що не може йому видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_1 на частку у квартирі АДРЕСА_1 у зв`язку з тим, що така частка згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року, є не визначеною.

Позиція суду та оцінка доводів учасників справи:

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно з вимогою ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подана заява про ухвалення заочного рішення, тому суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 5 статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК України) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України).

Відповідно до п. 3.1 листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 Про судову практику з розгляду цивільних справ про спадкування, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

У п. 3.4 Листа зазначено, що відповідно до ст. 1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

Відповідно до постанови ВС у справі №570/997/19 від 09.07.2021 року, визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про право особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Згідно з частиною першою статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до частини 1 статті 357 ЦК України, частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

З огляду на наведені вище норми закону, враховуючи презумпцію рівності часток у спільній сумісній власності, суд приходить до висновку, що померлий ОСОБА_1 набув право власності на 1/5 частку квартири АДРЕСА_1 , а тому його син - спадкоємець за заповітом та позивач у справі ОСОБА_1 набув права власності на зазначену частку в порядку спадкування за заповітом після смерті батька.

Суд враховує, що статтями 22, 24 Конституції України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

В Рішенні Конституційного суду України №11-рп/2012 зазначається, що засада рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в ч. 1 ст. 55 Конституції України.

Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного ч. 1 ст. 24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав.

Тобто, суд конституційної юрисдикції тлумачить даний принцип, як принцип, який дає змогу усім учасникам реалізувати свої процесуальні права.

З цього випливає, що право на доступ до суду, в тому числі право на захист порушених чи оспорюваних прав та їх захист судом має не лише відповідач, а й позивач, який звернувся до суду за захистом і таке право йому гарантоване законом.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі №219/1704/17 від 13.05.2020 року, яка, з точки зору ч. 4 ст. 263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Згідно з ч. 1 ст. 178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Нормами ст. 191 ЦПК України, врегульовано, що у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Згідно з ч. 3 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

У відповідності до ч. 8 ст. 83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідачу була надана можливість подати усі наявні докази у встановлений строк для подання відзиву на позов.

При вирішенні спору суд також враховує наступне.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною першою ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положенням ст. 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають.

Суд виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, дійшов висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розподіл судових витрат між сторонами:

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У клопотанні від 11.06.2024 року, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Брони Мар`яна Василівна просила під час ухвалення судового рішення не здійснювати розподіл судових витрат, понесених позивачем ОСОБА_1 у зв`язку з розглядом справи в суді, і залишити такі за позивачем ОСОБА_1 (а.с. 77).

На підставі викладеного та керуючись:

ст.ст. 355, 357, 1218, 1226, 1268, 1296, 1297, 1299 ЦК України, -

ст. ст. 131, 141, 223, 247, 263, 280ЦПК України,

ухвалив:

Позовні вимоги представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брони Мар`яни Василівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про визнання права власності на 1/5 частку нерухомого майна в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 1/5 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судовий збір, сплачений за подання позовної заяви у сумі 1263,50 /одна тисяча двісті шістдесят три/ гривні 50 копійок залишити за позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Львівського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд м. Львова.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, такий строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://sh.lv.court.gov.ua/sud1328/.

Суддя О. Ф. Федорова