Справа № 322/2142/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

02.09.2024 року смт. Покровське

Покровський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Лукінової К.С.,

при секретарі Копиці С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покровське цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, посилаючись на те, що 26.01.2023 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу Дзюбою В.П. було встановлено, що громадянин ОСОБА_1 о 12:00 годині 26.01.2023 року на території Новомиколаївської ОТГ Запорізького району у лісосмузі, неподалік від с. Горлицьке здійснив незаконне знесення (без дозвільних документів), до ступеня припинення росту, за допомогою бензопили «Прокрафт», 1 (одного) живорослого дерева породи «акація», діаметром у корі біля шийки коренів 28 см., чим було порушено норми ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 10 ЗУ «Про рослинний світ». За фактом порушення природоохоронного законодавства було складено протокол про адміністративне правопорушення №007136 від 26.01.2023 року відносно ОСОБА_1 . Постановою про накладення адміністративного стягнення, від 30.01.2023 року №10/05/1-09 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. Результатом протиправної поведінки та порушення природоохоронного законодавства України відповідачем стало спричинення державі шкоди у розмірі 6503,61 грн. Постанова від 30.01.2023 року №10/05/1-09 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у встановленому порядку не оскаржена; штраф відповідачем сплачений у повному обсязі. У зв`язку з чим, представник позивача просить стягнути з ОСОБА_1 шкоду, завдану державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 6503,61 грн. та стягнути судові витрати у розмірі 2684,00 грн.

Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить проводити розгляд справи без її участі за наявними в матеріалах справи документами.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не надав, тому суд вважає за можливе розглянути справу відповідно правил ст. ст. 280,287,288 ЦПК України - заочно. Представник позивача не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов до наступного висновку.

Із матеріалів справи вбачається, що 26.01.2023 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу Дзюбою В.П. складено протокол про адміністративне правопорушення №007136, в якому зафіксовано, що громадянин ОСОБА_1 о 12:00 годині 26.01.2023 року на території Новомиколаївської ОТГ Запорізького району у лісосмузі, неподалік від с. Горлицьке здійснив незаконне знесення (без дозвільних документів), до ступеня припинення росту, за допомогою бензопили «Прокрафт», 1 (одного) живорослого дерева породи «акація», діаметром у корі біля шийки коренів 28 см., чим було порушено норми ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 10 ЗУ «Про рослинний світ» (а.с.8).

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 30.01.2023 року №10/05/1-09 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн.(а.с.9).

Згідно копії квитанції про оплату №187757153, 30.01.2023 року штраф у сумі 510 грн. було сплачено відповідачем, що свідчить про визнання вини (а.с. 11).

Як вбачається з копії листа №470/05/1-05/06/2-34 від 14.02.2023 року, Державна екологічна інспекція південного округу (Запорізька та Херсонська області) направила ОСОБА_1 вимогу про відшкодування шкоди, заподіяної державі внаслідок адміністративного правопорушення в розмірі 6503,61 грн.(а.с. 12).

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної гр. ОСОБА_1 , внаслідок незаконного пошкодження дерева породи акація у лісосмузі лінійного насадження поблизу с. Горлицьке у Запорізькому районі Запорізької області, проведено у відповідності з постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (а.с.14).

Відповідач претензійні вимоги не виконав, шкоду, заподіяну державі внаслідок незаконного пошкодження дерева породи акація у лісосмузі лінійного насадження поблизу с. Горлицьке у Запорізькому районі Запорізької області не сплатив.

На дату подання позовної заяви відповідачем не здійснено відшкодування завданої шкоди.

Згідно статті 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів.

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно з ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв.

Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.

Видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, отримані відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", є підставою для видалення зелених насаджень після обстеження земельної ділянки та складання акта обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню. У цьому разі видалення зелених насаджень не потребує дозволу (ордера). Відновна вартість визначається на підставі акта обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, та сплачується до прийняття об`єкта в експлуатацію. Розмір відновної вартості видалених зелених насаджень зменшується на суму, передбачену проектною документацією на озеленення території.

Негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб.

У містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком.

Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування.

Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

Також процедуру видалення дерев, кущів, газонів і квітників (далі- зелені насадження) на території населеного пункту визначає Порядок видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 року №1045.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища та інші.

Вирубка дерев без відповідних дозволів та контролю з боку органів державної влади та місцевого самоврядування, негативно впливає на збереження природної різноманітності об`єктів рослинного світу; збереження умов місцезростання дикорослих рослин і природних рослинних ресурсів; здійснення заходів щодо запобігання негативного впливу господарської діяльності на рослинний світ; охорони об`єктів рослинного світу від пожеж, захист від шкідників і хвороб; здійснення заходів щодо відтворення об`єктів рослинного світу, регулювання поширення та чисельності дикорослих рослин і використання їх запасів з врахуванням інтересів охорони здоров`я населення.

У відповідності до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із ч. 4,5 ст. 68, ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Частиною 2 ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» унормовано, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

В сенсі наведених норм та викладених обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість пред`явленого позову, оскільки перед судом доведено факт протиправності дій ОСОБА_1 , його вини, а також факт заподіяння шкоди, її розмір та наявність причинного зв`язку між протиправними діями ОСОБА_1 та завданою шкодою. У зв`язку з чим, суд вважає необхідним стягнути з відповідача ОСОБА_1 шкоду, завдану державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 6503,61 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК з відповідача на користь Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) підлягає до стягнення судовий збір в розмірі 2684,00 грн., сплачений останнім при подачі позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 22, 69, 1166, 1187, 1194 ЦК України, ст. ст. 2, 5, 10-13, 18, 19, 133, 141, 258-259, 263-265, 274 ЦПК України ст.ст. 4, 5, 40, 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Порядоком видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , шкоду, завдану державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 6503,61 грн. (шість тисяч п`ятсот три гривні 61 коп.), (на рахунок UA0008499, отримувач - ГУК у Зап.обл./ТГ смт. Новомик./24062100, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області), , витрати по сплаті судового збору в сумі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири 00 коп.).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: К.С. Лукінова

02.09.2024