Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2024 року смт Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області

у складі: головуючого судді Чорної А.О.,

секретаря судового засідання Ахтієвої Р.С.,

за участю позивачки ОСОБА_1 ,

справа № 179/833/24

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Новомосковського нотаріального округу Носенко Андрій Григорович про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

02.05.2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Новомосковського нотаріального округу Носенко Андрій Григорович про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловік загинув. Після його смерті залишилася спадщина, яка складається із домоволодіння, яке розташоване в АДРЕСА_1 . Позивач та її неповнолітня донька ОСОБА_3 є спадкоємцями першої черги за законом. Рідна донька чоловіка від попереднього шлюбу ОСОБА_2 від належної частки спадщини відмовилася. Інші спадкоємці першої черги відсутні.

У встановлений законом строк позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини від свого імені та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Отримати свідоцтво про право на спадщину на домоволодіння позивач не має можливості, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на нерухоме майно.

Просить визнати за нею право власності на частину домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1 , яке складається із житлового будинку, загальною площею 68,2 м2, жилою 40,9 м2, що належало ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , по праву спадкування за законом.

Ухвалою суду від 07.05.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 06.06.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Новомосковського нотаріального округу Носенко Андрій Григорович копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 08.07.2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, та просила їх задовольнити, зазначила, що будинок, розташований в АДРЕСА_1 , був побудований батьком її померлого чоловіка ОСОБА_5 . Вона не знала, що право власності на зазначений будинок не було зареєстровано за її чоловіком, відсутній технічний паспорт на будинок. Вони з родиною проживають у цьому будинку, користуються ним.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає.

Третя особа у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Вислухав пояснення позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як передбачено ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша та друга статті 1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1251 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що належним відповідачем у спорах про визнання права власності на майно у порядку спадкування є спадкоємці, тобто особи, визначені за заповітом або за законом, які звернулися у передбаченому порядку та строки із заявою про прийняття спадщини, відкритої після смерті спадкодавця, та прийняли цю спадщину або вважаються такими, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

У справі, що розглядається, належним відповідачем за вимогою про визнання права власності на спадкове майно мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а за їх відсутності - територіальна громада.

Судом встановлено, що згідно спадкової справи, окрім позивачки ОСОБА_1 , яка як спадкоємець претендує на спадкування за законом домоволодіння АДРЕСА_1 , заяву про прийняття спадщини у визначений статтею 1270 ЦК України строк подала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в інтересах якої діє її законний представник ОСОБА_1

ОСОБА_2 надала заяву, згідно якої відмовилась від прийняття спадщини, де б вона не була та з чого б вона не складалася, в тому числі і обов`язкової частки спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом від 19.07.2023 року, 06.02.2024 року, 14.03.2024 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є спадкоємцями майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 64- 77).

Разом з тим, аналіз матеріалів справи свідчить, що ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

За таких обставин забезпечення повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення спору, неможливо, оскільки ОСОБА_2 не є належним відповідачем у справі.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

На час розгляду справи між позивачем ОСОБА_1 та залученою до участі у справі відповідачем, яким є ОСОБА_2 , спір щодо спадщини ОСОБА_4 відсутній, оскільки ОСОБА_2 не є спадкоємцем, так як ця особа відмовилась від прийняття спадщини, де б вона не була та з чого б вона не складалася, в тому числі і обов`язкової частки спадщини після смерті ОСОБА_4 та відповідно їх не оспорює, тому ОСОБА_2 є неналежним відповідачем, у зв`язку з чим у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за законом необхідно відмовити з цієї підстави.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Згідно з ч.1-3 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто, ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Відповідно до вказаних норм закону позивач, звертаючись до суду з позовом повинен довести факт порушення невизнання чи оспорення його прав свобод чи інтересів саме вказаним ним відповідачем. При цьому, слід вважати, що заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача задоволені судом бути не можуть, оскільки вказане слід вважати порушенням вимог процесуального закону, за якими суд не в змозі вирішувати та задовольняти позов без особи, яка повинна відповідати за позовом, прав, обов`язків, інтересів якої такий прямо стосується (належного відповідача).

У даній справі позов пред`явлено до ОСОБА_2 , яка не є ані спадкоємцем померлого ОСОБА_4 , ані органом, який має представляти інтереси територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Клопотань про заміну неналежного відповідача ОСОБА_2 позивач не заявляла. Отже, правом заміни неналежного відповідача на належного позивач в порядку та строки, передбачені положенням ст. 51 ЦПК України не скористалася.

Таким чином, враховуючи визначений позивачем склад учасників справи, та той факт, що суд позбавлений можливості вирішити спір по суті, оскільки нормами процесуального права не передбачено право суду самостійно здійснення заміни відповідача та залучення до участі у справі іншого відповідача, з урахуванням того, що судом при розгляді справи встановлено, що ОСОБА_2 є неналежним відповідачем, а позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, клопотання про заміну неналежного відповідача на належного позивачем в судовому засіданні не заявлялись, суд, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, оскільки він пред`явлений до неналежного відповідача.

Відповідно до ст.141 ЦПК України у зв`язку з відмовою у задоволенні позову не підлягають стягненню на користь позивачки понесені нею судові витрати, пов`язані зі сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Новомосковського нотаріального округу Носенко Андрій Григорович про визнання права власності в порядку спадкування за законом відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст суду виготовлений 20.08.2024 року.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Третя особа - приватний нотаріус Новомосковського нотаріального округу Носенко Андрій Григорович, юридична адреса: 51200, Дніпропетровська область, Новомосковський район, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, 5, прим 50.

Суддя А.О. Чорна