Справа № 293/1216/24
Провадження № 2/293/520/2024
УХВАЛА

20 серпня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Регіон Житомир" (адреса місця знаходження: вул. Миру 26, с. Івановичі Пулинський район Житомирська область, 12040, )

про розірвання договру оренди землі та стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

16.08.2024 ОСОБА_1 звернулись до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Регіон Житомир" за змістом якої просить:

- розірвати договір оренди землі від 18.09.2011 року, укладений між ОСОБА_2 та ТОВ «АГРО-РЕГІОН ЖИТОМИР», предметом якого є земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :07:000:0043 площею 3,1847 га, яка розташована за межами села Крученець на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області;

- стягнути з відповідача 14 700,28 грн орендної плати за користування даною земельною ділянкою.

Оглянувши позовні матеріали на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Загальні вимоги до позовної заяви містяться у ст. 175 ЦПК України.

Так, за приписами п.5 ч.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач звертаючись до суду з позовом, просить розірвати договір оренди земельної ділянки та стягнути заборгованість з орендної плати за користування земельною ділянкою.

В обґрунтування позову вказує на наявність діючого договору оренди землі, укладеного 18.09.2011 між її матір`ю (померлою 28.10.2022) та ТОВ "Агро-Регіон Житомир" та про виниклу забогоіваність з орендної плати за вказаним договором. Однак доказів, які обґрунтовують заявлені вимоги не зазначає, а саме доказів укладення спірного договору та доказів наявності заборгованостіза договором.

Суд вказує, що додана до позову копія договору оренди землі є неналежної якості, що унеможливлює дослідити зміст договору у повній мірі, зокрема, сторони такого договору, предмет та умови договору тощо. Крім того копія такого договору не містить і розділу підпису сторін договору.

Окрім того, не додано жодних доказів чинності договору, зважаючи на визначений строк його дії, та доказів наявної реєстрації права оренди за вказаним договором оренди землі.

Разом з тим, позивач заявляє клопотання про витребування у державного реєстратора Черняхівської селищної ради інформації щодо здійснення державної реєстрації права оренди на підставі договору оренди землі від 18.09.2011 за орендарем ТОВ «Агро-Регіон Житомир».

Відповідно чч. 1,2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Дослідивши зміст клопотання позивача про витребування доказів, суд встановив, що таке не відповідає п. 4 ч.2 ст. 84 ЦПК України.

Позивач не вказує про вжиті заходи для отримання цих доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів,тому суд дійшов висновку про відмову у задоволені такого клопотання.

Окремо стосовно вимоги позивача про стягнення з відповідача орендної плати за користування земельною ділянкою суд зауважує, що доказами виниклої заборгованості, зокрема, може бути відповідне листування між сторонами з приводу зарахування певних проплат на виконання договору оренди, банківських роздруківок із зазначенням надходжень позивачу певних коштів за певні роки із наведенням призначень платежів на виконання договору оренди землі тощо.

Суд наголошує, що відповідно до норм ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, в позовній заяві не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини та відповідно не долучені такі до позовної заяви.

Заразом, позивач у порушення норм п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, не зазначила та жодним чином не обґрунтувала заявлений нею зміст позовних вимог у визначений спосіб, зважаючи на те, що позивачу на праві власності належить 4/6 частин земельної ділянки, яка перебуває в оренді. При цьому інша частина земельної ділянки належить іншим спадкоємцям за законом.

Відповідно до п. 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору. Таких відомостей позов не містить.

В матеріалах справи наявний лише лист-повідомлення адресований на ім`я ТОВ «Агро-Регіон Житомир» про виплату заборгованості за користування землею з 2021 року, проте доказів направлення такого листа адресату матеріали позову не містять.

Зокрема, вказаний лист не містить ні дати, ні підписів адресантів.

Пунктом 8 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Однак, позовна заява не містить повного переліку, доданих до позову документів та зазначення щодо наявності у позивачів або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

При цьому суд додатково звертає увагу, що усі додані до позову документи в копіях не мають належного засвідчення відповідно до вимог ч.2 ст.95 ЦПК України.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Правила засвідчення копій документі визначені Національним стандартом ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затверджені наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 та набрали чинності з 1 вересня 2021 року а також Правилами організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року N 1000/5, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.

Так, подані позивачем копії документів, мають відповідати порядку засвідчення копій документів, визначеному у Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів.

Згідно з ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Належність засвідчення копії складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті).

Проте, позивачем до матеріалів позовної заяви додано документи неналежно засвідчені, що вказує на те, що позовна заява подана без дотримання норм ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, при звернені до суду позивач не надає доказів сплати судового збору.

Натомість позивач подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору, мотивуючи таке клопотання тим, що її середньомісячний сукупний дохід сім`ї нижчий суми прожиткового мінімуму, розрахованого та затвердженого відповідно до ЗУ "Про прожитковий мінімум для осіб, які належать до основних соціальних і демографічних груп населення" може просити суд про звільнення від сплати судового збору при подачі позову до суду першої інстанції на підставі ст.8 ЗУ «Про судовий збір», а судовий збір, який їй слід сплатити при поданні до суду заяви про забезпечення позову в розмірі 2422,40 грн перевищує 5% розміру її річного доходу за попередній календарний рік, який становить 0 грн.

Надаючи оцінку клопотанню заявника про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов такого висновку.

У ст. 8 Закону України "Про судовий збір" визначені умови щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так ч. 1. ст. 8 Закону України "Про судовий збір", встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір").

Правовий аналіз вищенаведених норм закону дає підстави стверджувати, що законодавцем встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, звільнити від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Належних та допустимих доказів наявності підстав, визначених у ч.1 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" для звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору позивач при звернені до суду не подала.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи положення ст.129 Конституції України, а також положення Закону України "Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

За відсутності визначених законом умов для звільнення позивача від сплати судового збору або відстрочення судового збору з огляду на майновий стан сторони, суд дійшов висновку про відмову у задоволені поданого позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Отже, позивач при звернені до суду в порушення норм ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додав доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі за вимоги немайнового та майнового характеру.

До позову позивач також додає клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача як власника земельної ділянки Черняхівської селищної ради Житомирської області, оскільки рішення по даній справі може вплинути на її права та обов`язки.

За приписами ч.ч.4,5 ст.53 ЦПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

При цьому в заяві не зазначено на яких підставах належить залучити таку третю особу до участі у справі та на які права та обов"язки останньої вплине чи може вплинути рішення суду у даній справі, враховуючи те, як зазначає позивач, внесення інформації про припиненя права оренди.

Суд наголошує, що метою участі третіх осіб у цивільній справі є захист ними своїх прав, свобод чи інтересів, відмінних і незалежних від прав, свобод чи інтересів сторін.

Правовим становищем третіх осіб наділяються особи, які мають особистий юридичний інтерес до результатів розгляду цивільної справи, але цей інтерес, не рівноцінний інтересам сторін (позивача і відповідача). Інтерес третіх осіб проявляється в тому, що рішення суду безпосередньо вплине на їх суб`єктивні права чи охоронювані законом інтереси, чи навіть, встановивши між сторонами відповідні правовідносини, порушить права, свободи чи інтереси таких осіб.

Серед іншого, суд звертає увагу позивача, що адреса її місця проживання, зазначена в позові, а саме вулиця "Черняхівська" не відповідає адресі зареєстрованого місця проживання за даними паспорта, де зазначено " вул. Черняхівського".

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд наголошує, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачам строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст.175,177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. У клопотанні ОСОБА_1 про звіьнення від сплати судового збору, відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Регіон Житомир" про розірвання договру оренди землі та стягнення заборгованості - залишити без руху.

3. Надати позивачу строк в 7 (сім) днів з дня отримання нею цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

4. Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки:

https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана: 20.08.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ