У Х В А Л А

Іменем України

23 серпня 2024 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали позовної заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Правилами організації ефективного судочинства в судах першої інстанції, які розроблені з врахуванням положень статей 1,3, 55, 131-1, 131-2 Конституції України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», Рекомендацій СМ/Rec (2010) № 12 Комітету Міністрів Ради Європи від 17 листопада 2010 року, визначено, що тексти процесуальних документів потрібно викладати чітко й лаконічно, з дотриманням правил ділової української мови, шрифтом, який відповідає вимогам Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020 (п. 1.2. ч. 1 Правил).

Відповідно до ДСТУ 4163:2020, за цим стандартом, дозволеним є для друкування текстів документів з використанням гарнітуру Times New Roman, шрифт розміром 12- 14 друкарських пунктів. Безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність.

Крім того, відповідно до Правилами організації ефективного судочинства в судах першої інстанції, обсяг процесуального документа має бути розумним, з урахуванням складності справи чи питання, яка вирішує суд, орієнтовним обсягом до 25 сторінок друкованого тексту (п. 1.2. Розділу 1 Правил).

Однак позовна заява, не відповідає зазначеним нормам. Текст є нечитабельним, зокрема шрифт тексту менший ніж передбачено ДСТУ 4163:2020, надрукований курсивом (друкованим текстом з нахилом основних штрихів).

До того ж, основні ідентифікаційні дані відповідачів, обов`язковість яких повинна відповідати вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зазначені не в лаконічній послідовності, що унеможливлює встановити приналежність вказаних даних кожному з відповідачів.

Всі вищенаведені недоліки ускладнюють прочитання та відповідно дослідження вказаних документів та вивчення їх судом так і відповідачами.

Отже, позовна заява, не оформлена з дотриманням вимог наведеного вище стандарту, тому позивачу необхідно надати належним чином оформлену позовну заяву.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 187 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. В разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 23.08.2024.

Суддя В.В. Бабко