Справа № 275/721/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2024 року с-ще Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Миколайчука П. В.,

із секретарем судових засідань Несенюк В.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру в Житомирській області про скасування державної реєстрації та припинення речових прав на землю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_5 звернулася до суду із позовною заявою у якій просить прийняти рішення яким скасувати державну реєстрацію на земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:8119, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, що розташована по АДРЕСА_1 та припинити речові права на зазначену земельну ділянку з припиненням всіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки.

Ухвалою судді від 11.06.2024 позовну заяву було залишено без руху, надано строк для виправлення недоліків.

Ухвалою судді від 03.07.2023 було відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

Після відкриття провадження, 21.08.2024 від відповідача ОСОБА_3 надійшла до суду заява з повідомленням, що відповідач ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовче судове засідання 26.08.2024 позивачка та її представник адвокат Штундюк О.А. не з`явилися, останній звернувся з заявою про розгляд справи без їх участі, просив закрити провадження у справі в частині вимог щодо ОСОБА_2 .

В підготовче судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з`явилася, повідомлялася належним чином, причини неявки суду невідомі.

В підготовче судове засідання представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області не з`явився, повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи та здійснення судом розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд прийшов до висновку, що справа підлягає закриттю в частині вимог щодо померлої ОСОБА_2 у зв`язку із наступним.

З огляду на положення ст. 48 ч. 1 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до ст. 28 Цивільного кодексу України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Згідно зі ст. 29 ЦК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України передбачено, що цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Діючим законодавством України не передбачено судового врегулювання спору з особою, яка на час звернення до суду померла.

При цьому вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

У ході судового розгляду судом встановлено, що 06.06.2024 позивачем подано позов до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та смерть одного з відповідачів - ОСОБА_2 настала до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Це пов`язано з тим, що вступ в процес правонаступника позивача залежить від його волевиявлення, а вступ до процесу правонаступника відповідача залежить від волі позивача.

Аналіз вказаних норм процесуального права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України).

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Суд враховує практику Верховного Суду, зазначену у Постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц та аналогічні правові позиції, висловлені Верховним судом у Постановах від 16 травня 2018 року, у справі № 183/4229/14-ц, 07 березня 2018 року у справі № 320/13096/13-ц, 14 лютого 2018 року у справі № 310/10284/15,16 січня 2018 року у справі № 654/3928/15 з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що вже померли на момент пред`явлення позовів.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010 року).

Зважаючи на вищевикладене суд дійшов висновку, що в частині вимог щодо померлої ОСОБА_2 , провадження у даній справі слід закрити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 25, 55, 258-261, 263 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру в Житомирській області про скасування державної реєстрації та припинення речових прав на землю в частині заявлених вимог щодо ОСОБА_2 - закрити.

Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 11-00 год. 16 вересня 2024 року.

В підготовче судове засідання викликати учасників справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подано до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя П. В. Миколайчук