Справа № 383/453/24
Номер провадження 2/383/272/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді - Замші О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Кулі В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗВИТЯГ-АГРО"про розірвання договору оренди землі,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з позовом про розірвання договору оренди землі, який укладено 23.10.2018 року між ТОВ "ЗВИТЯГ-АГРО" та ОСОБА_2 . Обґрунтовує позовні вимоги тим, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованого в реєстрі за №920 приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. ОСОБА_1 як спадкоємець після смерті ОСОБА_2 є власником земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0192 загальною площею 7,5745 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

23.10.2018 року між ТОВ "ЗВИТЯГ-АГРО" та ОСОБА_2 було укладено договір оренди землі, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43695807 від 25.10.2018 року, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:0192 загальною площею 7,5745 га. Відповідно до договору оренди визначено розмір та строки внесення орендної плати, зокрема, орендна плата вноситься орендарем орендодавцю у грошовій формі готівкою або в безготівковий спосіб в розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за один рік користування. Вказує, що орендар - ТОВ "ЗВИТЯГ-АГРО" не виконує умови договору оренди землі, що проявилось у несплаті грошових коштів за користування земельною ділянкою за період з 01.01.2021 року по 01.01.2024 року, що є істотним порушенням, тому позивач просить розірвати договір оренди.

Ухвалою суду від 10.04.2024 року позовну заяву залишено без руху. Недоліки позовної заяви виправлені 21.05.2024 року.

Ухвалою суду від 24.05.2024 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Ухвалою суду від 12 серпня 2024 року представнику відповідача адвокату Колесник Г.М. відмовлено у поданому клопотанні про поновлення процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву. Відзив на позовну заяву відповідачем не подавався.

Крім того, представником відповідача 09.08.2024 року подане клопотання про відкладення судового засідання з тих підстав, що представник відповідача тільки 02.08.2024 року ознайомилася з позовною заявою, потребує часу на підготовку відзиву та формування власної позиції.

Суд вважає, що неявка представника відповідача в судове засідання не є поважною. Так, відповідач ТОВ "Звитяг-Агро" повідомлявся про дати судового засідання, які відкладалися у зв`язку з неявкою відповідача неодноразово: 18.06.2024 року 09.07.2024 року, 23.07.2024 року. 23.07.2024 року судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача адвоката Колесник Г.М. у зв`язку з її участю в іншій справі Черняхівського районного суду Житомирської області, а також необхідністю ознайомлення з матеріалами позовної заяви. Клопотання про відкладення судового засідання 12.08.2024 року також обґрунтоване потребою ознайомлення з матеріалами цивільної справи представником відповідача - адвокатом Колесник Г.М. через систему "Електронний суд". Разом з тим, можливість ознайомлення з цивільною справою представник відповідача набула з часу приєднання до системи "Електронний суд" 17.07.2024 року, тобто судом було надано достатньо часу для вчинення процесуальних дій відповідачем по розгляду цивільної справи, відтак підстав для відкладення судового засідання не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За відсутності учасників справи у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до інформаційної довідки №360857721 від 04.01.2024 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_1 є власником земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0192 загальною площею 7,5745 га. реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 208 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Відповідно до запису про інше речове право №28557876, 23.10.2018 року укладено договір оренди землі, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43695807 від 25.10.2018 року між ТОВ "ЗВИТЯГ-АГРО" та ОСОБА_2 . Відповідно до договору оренди, орендна плата вноситься орендарем орендодавцю у грошовій формі готівкою або в безготівковий спосіб в розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за один рік користування, договір укладено на 7 років, строком до 23.10.2025 року з правом пролонгації та передачі в піднайм (суборенду) (а.с.5).

Право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0192 загальною площею 7,5745 га. підтверджена свідоцтвом про право на спадщину за законом від 01 вересня 2021 року, згідно якого позивач є спадкоємцем майна ОСОБА_2 (а.с.3).

Таким чином, позивач набула прав та обов`язків орендодавця за договором оренди, укладеним ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України "Про оренду землі" орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Відповідно до ст. 32 Закону України "Про оренду землі" на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Підставою припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати (пункт "д" ч.1 ст.141 ЗК України).

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17 дійшов висновку, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У пункті «д» частини першої статті 141 ЗК України визначено, що підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати. Підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). При цьому, систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Таким чином, право орендодавця на захист порушеного права, що полягає у невиконанні зобов`язання орендарем виплати орендної плати, може бути захищене у спосіб шляхом розірвання такого договору.

Разом з тим, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно приписів ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач у позовній заяві лише зазначає, що не отримувала оренду плату від відповідача, разом з тим, не посилається на відповідні докази, які б могли підтвердити цю обставину.

Так, позивач вказує, що зверталася до відповідача з заявою виплату орендної плати, на яку не отримала відповіді.

До позовної заяви додано примірник заяви від 02.02.2024 року, адресованої товариству з обмеженою відповідальністю "ЗВИТЯГ-АГРО" від ОСОБА_1 , зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 повідомляє, що набула права власності на земельну ділянку, яка належала ОСОБА_2 , з якою був укладений договір оренди 25.10.2018 року. Зазначає, що в неї відсутній другий примірник договору та просить надати їй копію договору оренди, розрахунки нарахування та виплат за період з 01.01.2021 року по 01.01.2024 року коштів за оренду земельної ділянки. При цьому питання наявності чи погашення заборгованості по орендній платі у заяві не ставиться.

На заяві відсутні відмітки про отримання її адресатом.

Таким чином, вказаний доказ не може бути належним та достатнім, оскільки не містить в собі інформації щодо предмета доказування.

Інших доказів, які б доводили викладені в позовній заяві обставини, позивачем не надані.

Позивачем не було використано право на витребування доказів, які не в змозі надати, в тому числі від відповідача щодо нарахування та виплати орендної плати.

Так, за змістом ч. 4. ст.81 ЦПК України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Разом з тим, зобов`язання надати такі докази можуть бути застосовані судом в межах заявлених клопотань стороною про витребування доказів відповідно до ст.84 ЦПК України для забезпечення принципу змагальності цивільного процесу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року, справа № 129/1033/13-ц зазначила " 81. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18(пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18)."

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних та достатніх доказів на підтвердження обставин, зазначених у позові, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.10-13, 141, 259, 263-265, 268, 279 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗВИТЯГ-АГРО"про розірвання договору оренди землі від 14.09.2018 року, укладеного між ТОВ "ЗВИТЯГ-АГРО" та ОСОБА_2 , рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43695807 від 25.10.2018 року - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Найменування учасників:

- позивач: ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗВИТЯГ-АГРО", місцезнаходження за адресою: вул. Володимира Великого, 87А, м. Бобринець, Кропивницький район, Кіровоградська область, .

Повне судове рішення складено 14.08.2024 року.

Суддя Олена ЗАМША