П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2024 року місто Київ

справа № 754/18059/21

провадження №22-ц/824/7071/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М. за участю секретаря судового засідання - Височанської Н.В.,

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

відповідач - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Хоменко Вадим Валерійович

відповідач - ДП «Сетам»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Костіним Костянтином Миколайовичем,

на рішення Деснянського районного суду м.Києва від 20 грудня 2023 року, ухвалене у складі судді Скрипки О.І.,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2021 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів, в якому просила визнати недійсними електронні торги з реалізації лоту № 488285, а саме однокімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , результати яких оформлені протоколом № 549670 від 9 серпня 2021 року.

Позов обґрунтовано тим, що 30 серпня 2021 року позивачеві стало відомо, що 9 серпня 2021 року в межах виконавчого провадження ВПНОМЕР_1 по виконанню виконавчого листа №2/359/2436/2014 від 9 грудня 2014 року, виданого Бориспільським міськрайонним судом Київської області відбулися електронні торги, організатором яких було ДП «СЕТАМ»,

За результатами електронних торгів, за ціною 505560,46 грн. була продана належна ОСОБА_1 однокімнатна квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 30,10 кв.м.

Відповідно до протоколу № 549670 про проведені електронні торги від 9 серпня 2021 року переможцем електронних торгів визнано ОСОБА_2

25 серпня 2021 року приватним виконавцем Коноваловим О.С. було складено акт про проведені електронні торги, який став підставою для реєстрації права власності на квартиру за переможцем торгів ОСОБА_2 .

Позивач вважає, що при проведенні електронних торгів з продажу належної ОСОБА_1 однокімнатна квартира, за адресою: АДРЕСА_1 були порушені вимоги чинного законодавства, внаслідок чого були порушені права і законні інтереси позивача, і належним способом захисту яких є визнання електронних торгів недійсними.

Позивачка ОСОБА_1 не отримувала жодного документу від приватного виконавця. Всі складені документи та направлені приватним виконавцем на адрес: АДРЕСА_2 поверталися з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Таким чином, приватний виконавець Коновалов О.С. всупереч приписам ч.5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» не пересвідчився про ознайомлення з результатами визначення оцінки арештованого майна, взагалі про обізнаність боржника ОСОБА_1 з відкритим виконавчим провадженням. Тим самим обмежив ОСОБА_1 в реалізації права на оскарження дій приватного виконавця при їх порушенні. Отже, ОСОБА_1 не мала можливості скористатись своїм правом на оскарження дій приватного виконавця Коновалова О.С. при проведенні ним дій по підготовці до проведення електронних торгів.

Відповідно до матеріалів виконавчого провадження, приватний виконавець Коновалов О.С. постановою від 29 червня 2021 року призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «ЛАРТЕКО», яким проведено оцінку та складено Звіт про оцінку майна № 18-210705-037 від 5 липня 2021 року.

Відповідно до Звіту вбачається, що суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання ТОВ «ЛАРТЕКО» у порушення Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», постанови Кабінету Міністрів Україні № 1891 «Про затвердження Методики оцінки майна», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», Національного стандарту № 2 «Оцінка нерухомого майна», Міжнародних стандартів оцінки, безпосередньо не ознайомлювався з об`єктом оцінки шляхом його огляду.

Дані порушення призвели до визначення оціночної вартості однокімнатної квартири зва адресою: АДРЕСА_1 , яка не відповідає реальній вартості. Оцінка була проведена на підставі недостовірної інформації, що призвело до порушення майнових прав ОСОБА_1 .

Крім того, позивач зазначає про те, що відповідно до протоколу № 549670 проведення електронних торгів, складеного ДП «СЕТАМ» датою початку торгів є 9 серпня 2021 року, замість 10 серпня 2021 року, що є порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року.

Рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 20 грудня 2023 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, представник ОСОБА_3 адвокат Костін К.М. подав апеляційну скаргу, в який просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити. Вважає рішення суду першої інстанції незаконним та необґрунтованим, судом неповно встановлено обставини, які мають значення для справи.

Зокрема, зазначає про те, що приватний виконавець Коновалов О.С. всупереч приписам ч.5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» не пересвідчився про ознайомлення з результатами визначення оцінки арештованого майна, взагалі про обізнаність боржника з відкритим виконавчим провадженням. Тим самим, обмежив ОСОБА_1 в реалізації права на оскарження дій приватного виконавця при їх порушенні.

Торги проведені серпня 2021 року, тобто до спливу 2 календарних днів, які необхідні для підготовки до проведення торгів Відтак апелянт вважає це порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року.

Таким чином, фактично було обмежено двадцятиденний строк для подання заявок на участь в електронних торгах та, як наслідок, було позбавлено потенційних учасників електронних торгів можливості протягом усього дня (доби) зупинення та усього дня поновлення на подання відповідних заявок на участь в електронних торгах, що призвело до порушення конкурсних засад проведення торгів, зокрема, звузило конкуренцію на торгах, адже метою продажу майна з публічних торгів є його продаж за найвищої конкуренції задля отримання найвищої ціни продажу для задоволення вимог кредиторів боржника.

Представник позивача адвокат Костін К.М. апеляційну скаргу підтримав і просив її задовольнити.

Представник третьої особи: ТОВ «Глобал Спліт» адвокат Петренко М.О. проти доводів апеляційної скарги заперечував і просив рішення суду першої інстанції як законне і обґрунтоване залишити без змін.

ОСОБА_2 , приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Хоменко В.С., представник ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явилися, ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ» були повідомлені про день, час і місце засідання суду шляхом направлення судового повідомлення до електронних кабінетів, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції, будь-яких заяв від них гне надходило. Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Хоменко В.С. подав до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити без участі приватного виконавця.

Діяльність приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Коновалова О.С. припинено у зв'язку зі смертю. Рішенням Ради приватних виконавців України № 44 від 14 червня 2022 року приватного виконавця Хоменко В.В. призначено тимчасово приватним виконавцем для здійснення заходів щодо припинення діяльності приватного виконавця Коновалова О.С.

Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, суд апеляційної інстанції дійшов наступного.

Судом установлено, що постановою приватного виконавця Коновалова О.С. від 17 лютого 2020 року було відкрито виконавче провадження ВП № НОМЕР_1 з примусового виконання виконавчого листа № 2/359/2436/2014, виданого 9 грудня 2014 року Бориспільським міськрайонним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Глобал Спліт» заборгованості за кредитним договором у розмірі 483096,96 грн.

Постановою приватного виконавця Коновалова О.С. винесено постанову про арешт майна (коштів) боржника, накладено арешт на належну позивачу квартиру АДРЕСА_3 .

2 червня 2021 року приватним виконавцем Коноваловим ОС. винесено постанову про призначення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

Згідно звіту про оцінку майна № 18-210705-037, складеного ТОВ «Лартеко», ринкова вартість спірної квартири становить 505560,46 грн.

19 липня 2021 року приватним виконавцем направлено стягувачу та боржнику повідомлення № 937 про результати визначення вартості майна.

19 липня 2021 року за вих.№ 938 приватним виконавцем Коноваловим О.С. до Київської філії ДП «Сетам» подано заяву про реалізацію арештованого нерухомого майна.

Відповідно до протоколу № 549670 проведення електронних торгів з реалізації спірної квартири відбулись 9 серпня 2021 року, учасників 10, переможцем торгів є відповідач ОСОБА_2 , ціна продажу 505560,46 грн.

25 серпня 2021 року приватним виконавцем Коноваловим О.С. на підставі вказаного протоколу складено акт про проведені електронні торги, який є підставою для реєстрації права власності на вказану квартиру за переможцем торгів ОСОБА_2 .

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що предметом доказування у цій справі є дотримання порядку проведення електронних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 9 вересня 2016 року № 2831/5.

Поштова кореспонденція направлялась приватним виконавцем на адресу боржника, яка зазначена у виконавчому листі, заяв про зміну місця проживання чи перебування або місцезнаходження боржником не подавалось.

Суд першої інстанції вважав безпідставними доводи позивача про те, що неправомірні, на думку позивача, дії приватного виконавця у виконавчому провадженні є підставою для визнання електронних торгів недійсними, оскільки дії приватного виконавця у виконавчому провадженні мають самостійний спосіб оскарження та, відповідно, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Позивач після ознайомлення її представника із матеріалами виконавчого провадження в порядку ст.447 ЦПК України та ст.74 Закону України «Про виконавче провадження» дії приватного виконавця не оскаржувала.

Суд першої інстанції відхилив доводи позивача про те, що приватний виконавець належним чином не повідомив позивача про результати оцінки вартості майна, яке належало їй на праві приватної власності.

Позивачем не надано жодних доказів того, що результати спірних торгів оспорювались іншими особами з підстав недотримання 20-ти денного строку для підготовки та проведення торгів. Встановлені судом обставини не свідчать про наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, а також про порушення прав і законних інтересів позивача внаслідок проведення електронних торгів.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями ст.ст.15,16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб'єктивного права є підставо для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у статті 16 ЦК України.

Відповідно до ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним із спосіб захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями ст.ст. 650,655, ч.4 ст.656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу ( ч.1 ст.215 ЦК України).

Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах з реалізації арештованого майна.

Зазначене дає підстави вважати, що державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів ( у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавчою службою укладається відповідний договір.

Згідно з п.1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, в редакції чинній на час проведення електронних торгів, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3,4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами 3-16 пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами 4-13 пункту 3 розділу IIцього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для занесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця- учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконання договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 485/610/14-ц.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка звернулася до суду ( позиція Верховного Суду України , викладена у постанові від 6 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16).

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, які повинні встановити суду, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є : наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується ( не визнається або оспорюється) суб'єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду .

Підставою для пред'явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин ОСОБА_1 під час розгляду справи не довела.

Суд першої інстанції, правильно застосувавши правові позиці Верховного Суду у спірних правовідносинах, дійшов правильного висновку, що рішення, дії, бездіяльність державного виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі дії державного виконавця щодо накладення арешту на майно визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними (правовий висновок, викладений Верховним Судом України в постанові від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, Верховним Судом у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 490/5475/15).

Відповідно до ч.3 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Згідно з ч.1 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки а регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучати суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо й надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна а реалізацію судом.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначаються Законом України від 12 липня 2001 року «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно з ч.4 ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з: оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єтом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріпляються підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна.

Отже, єдиним документом, який може підтверджувати проведення оцінки майна є звіт про оцінку майна, складений відповідно до вимог законодавства України.

За змістом статей 31,33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані, зокрема дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог цього Закону та нормативно-правових акті з оцінки майна. Спори, пов'язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що позивачка ОСОБА_1 не була повідомлена про результати визначення оцінки нерухомого майна, не можуть бути прийняті в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення, оскільки є безпідставними, як правильно встановлено судом поштова кореспонденція направлялась приватним виконавцем на адресу боржника, яка зазначена у виконавчому листі, заяв про зміну місця проживання чи перебування або місцезнаходження боржником не подавалось.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що підстави для встановлення порушення виконавцем порядку визначення вартості майна (відсутність огляду квартири) відсутні, оскільки визначення вартості майна не входить до предмету доказування у цій справі. Звіт про оцінку майна - арештованої квартири, що був підготовлений ТОВ «Лартеко» 5 липня 2021 року, був дійсним, на час проведення електронних торгів строк дії оцінки майна не закінчився (правовий висновок, викладений Верховним Судом від 24 січня 2018 року у справі № 9100/10135/17).

Крім того, Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 490/5475/15 зазначив, що така підстава позову як незгода позивача з оцінкою майна, що проведена державним виконавцем, не є достатньою підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Посилання сторони позивача на те, що торги були проведені на добу раніше, ніж мали бути проведені є безпідставними і не можуть бути прийняті в якості підстав для визнання електронних торгів недійсними, оскільки ця обставина не свідчить про наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, а також про порушення прав і законних інтересів позивача.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції, висновків суду першої інстанції не спростовують і на їх правильність не впливають.

Надане представником позивача копія судового рішення постанова Київського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року, заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 листопада 2014 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким зменшена сума заборгованості, жодним чином не впливає на висновки суду першої інстанції про відсутність підстав для визнання електронних торгів недійсними, оскільки на момент ухвалення оскаржуваного заочного рішення постанова апеляційного суду не була прийнята.

За таких обставин рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Костіним Костянтином Миколайовичем, залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м.Києва від 20 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Постанова складена 21 серпня 2024 року.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус