Провадження № 2-н/638/2729/24
УХВАЛА

Іменем України

26 серпня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Формула Комфорта" про видачу судового наказу за вимогою до ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Формула Комфорта" звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 або з опікунів ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком за період з 01.10.2021 по 31.07.2024 у розмірі 8 401,06 грн, судового збору у розмірі 302,80 грн.

Статтею 165 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначені підстави для відмови у видачі судового наказу.

Так, згідно з пунктом частини першої статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до матеріалів, наданих до заяви про видачу наказу, ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , є неповнолітньою особою.

У відповідності із вимогами частини першої статті 47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно частини другої статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Відповідно до частини другої статті 33 Цивільного кодексу України, неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника. Якщо у неповнолітньої особи недостатньо майна для відшкодування збитків, додаткову відповідальність несуть її батьки (усиновлювачі) або піклувальник.

Судом встановлено, що у додатках до заяви про видачу судового наказу відсутні будь-які дані щодо отримання Боржником заробітку, стипендії тощо.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеного у постанові від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17 (провадження № 14-448цс19), наказне провадження, як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві, спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника. Процес доказування для першого починається з моменту подання заяви про видачу судового наказу та закінчується прийняттям цієї заяви судом, тоді як для боржника цей процес розпочнеться, якщо він вирішить подати заяву про скасування судового наказу після отримання копії останнього.

Таким чином, оскільки із заяви та доданих до неї документів вбачається спір про право, суд вважає за необхідне відмовити у видачі судового наказу.

Згідно з положеннями частини другоїстатті 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись статтями 161, 163, 164, 165 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Формула Комфорта".

Роз`яснити Заявнику право на звернення з вимогами до суду у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-денний строк з дня її складення через Дзержинський районний суд м. Харкова. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Малахова О.В.