ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 761/22148/21

провадження № 61-17232св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М., Тітова М. Ю. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бочкарьова Наталія Михайлівна,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 28 березня 2023 року в складі судді Савицького О. М. та постанову Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2023 року в складі колегії суддів: Мережко М. В., Поліщук Н. В., Соколової В. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , у якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька - ОСОБА_3 , тривалістю три місця з дня набрання рішенням суду законної сили.

На обґрунтування позовних вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Більмак Запорізької області помер його батько - ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина.

Про смерть батька йому стало відомо лише в квітні 2021 року. Після цього він звернувся до нотаріуса, де дізнався, що в листопаді 2018 року на ім`я ОСОБА_2 , яка є сестрою батька та його тіткою, видані свідоцтва про право на спадщину за законом. Йому ж повідомлено, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Зазначав, що цей строк він пропустив з поважних причин, оскільки ще з 2001 року (йому на той час виповнилося лише п`ять років), після розірвання шлюбу між його батьками, він проживав з матір`ю в іншому місті та, у зв`язку з наявністю конфлікту між батьками, втратив безпосередній зв`язок з батьком.

Родичі батька, з якими він періодично підтримував зв`язок, не повідомили його про смерть батька. Більше того, відповідач, яка є сестрою батька, при оформленні спадщини приховала від нотаріуса факт наявності іншого спадкоємця.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 28 березня 2023 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2023 року, у позові відмовлено.

Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив з того, що позивач не довів наявності поважних причин, які б були пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк.Саме по собі незнання про смерть спадкодавця не свідчить про поважність пропуску цього строку.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У грудні 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права (пункти 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України), просить скасувати рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 28 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2023 року й ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди неповно з`ясували обставини, які мають значення для вирішення справи. Не врахували, що він не мав можливості особистого спілкування з батьком і міг дізнатися про його смерть лише від відповідача та її родичів. Не надали оцінки фактам умисного приховування відповідачем інформації про смерть його батька та введення в оману судові та нотаріальні органи щодо відсутності іншого спадкоємця.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 14 грудня 2023 року відкрито касаційне провадження в цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

02 лютого 2024 року справа № 761/22148/21 надійшла до Верховного Суду.

Відповідач подала відзив на касаційну скаргу, у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 13 серпня 2024 року справу призначено до судового розгляду.

Позиція Верховного Суду

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Фактичні обставини, встановлені судами

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Більмак Більмацького району Запорізької області помер ОСОБА_3 .

За життя, 21 вересня 2015 року, ОСОБА_3 склав заповіт, за яким все належне йому майно заповів своїм племінникам: ОСОБА_4 та ОСОБА_5

31 травня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бочкарьовою Н. М. за заявами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заведено спадкову справу № 11/2018 щодо майна померлого ОСОБА_3

15 серпня 2018 року ОСОБА_4 подала заяву про відмову від права на прийняття належної їй за заповітом спадщини після смерті ОСОБА_3 .

27 вересня 2018 року ОСОБА_5 подав заяву про відмову від права на прийняття належної йому за заповітом спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Рішенням Куйбишевського районного суду Запорізької області від 10 жовтня 2018 року в справі № 319/1176/18 за заявою ОСОБА_6 , заінтересована особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бочкарьова Н. М., про вставлення факту родинних відносин, заяву задоволено. Встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме, що вони є братом та сестрою.

14 листопада 2018 року відповідач звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 . У заяві повідомила, що інших спадкоємців за законом немає.

14 листопада 2018 року на ім`я ОСОБА_2 видані свідоцтва про право на спадщину за законом.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні.

Неспілкування спадкоємця зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносин між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті спадкодавця не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Саме собою незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Подібні висновки зроблені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27 вересня 2023 року в справі № 334/6052/21, від 08 квітня 2024 року в справі № 334/2358/23.

Ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, обґрунтовано вважав, що наведена позивачем обставина щодо необізнаності про смерть батька не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а оскільки причин, пов'язаних з наявністю об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк, позивач не навів, дійшов до правильного висновку про відмову в позові.

Висновки судів не суперечать висновкам, викладеним Верховним Судом у наведених у касаційній скарзі постановах.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки зводяться до необхідності переоцінки доказів і встановлених на їх підставі обставин, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судового рішення, касаційний суд не встановив.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріально і процесуального права.

Переглянувши судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для їх скасування.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції без змін.

Оскільки касаційна скарга залишена без задоволення, немає підстав для нового розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 28 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська
Судді:А. Ю. Зайцев Є. В. Коротенко В. М. Коротун М. Ю. Тітов