УХВАЛА

08 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 538/2465/23

провадження № 61-10574ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 13 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Жук Тетяна Павлівна, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за законом.

Позовні вимоги обґрунтовані, тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний дядько позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20 квітня 2022 року серії НОМЕР_1 . На день смерті ОСОБА_3 проживав один за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті останнього відкрилася спадщина до складу якої входить земельна ділянка, яка розташована на території Лохвицької територіальної громади (колишньої Білогорільської сільської ради) Миргородського (колишнього Лохвицького) району Полтавської області.

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 заповітів не залишав.

ОСОБА_1 останні роки життя спадкодавця доглядала та піклувалася про нього, провела за власні кошти його поховання.

У встановлений законом строк, після смерті двоюрідного дядька ОСОБА_3 , позивач звернулася до приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області

Жук Т.П. із заявою про прийняття спадщини, однак постановою

від 13 березня 2023 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що відсутні документи, в тому числі й актові записи, які б підтвердили родинні відносини між нею та

ОСОБА_3 .

Рішенням Лохвицького районного суду Полтавської області від 26 лютого 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідним дядьком ОСОБА_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції, виходив з того, що факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 був підтверджений показами свідків, з яких вбачається, що позивач дійсно є двоюрідною племінницею померлого. Вказаний факт також не спростовувався в судовому засіданні стороною відповідача.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 13 червня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 26 лютого 2024 року у частині встановлення факту родинних відносин - скасовано та постановлено у цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В іншій частині рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 26 лютого 2024 року залишено без змін.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

17 липня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направила до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 18 червня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанцій скасувати вказане судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

У частині першій статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставою касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає, що суд апеляційної інстанції застосував статті 76, 77 ЦПК України без врахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах

від 02 грудня 2020 року у справі №638/15738/17, від 03 березня 2023 року у справі № 357/6441/21.

Також заявник вказала, що апеляційний суд не врахував те, що документи, які підтверджуються родинні відносини між нею та померлим дядьком, були втрачені в роки Великої Вітчизняної війни.

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у визначений законом строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене касаційний суд дійшов висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду

від 13 червня 2024 року.

Витребувати з Лохвицького районного суду Полтавської області цивільну справу № 538/2465/23 за позовом ОСОБА_1 до Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Жук Тетяна Павлівна, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування за законом.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

А. С. Олійник

І. М. Фаловська