Справа 693/153/24
4-с/693/1/24
У Х В А Л А

Іменем України

15.08.2024 року м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області

в складі : головуючого судді -Шимчика Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Коломієць С.В.,

адвоката скаржника - Новіка В.І.,

представника приватного виконавця адвоката - Пахалка Т.П.,

приватного виконавця - Гненного Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жашків цивільну справі за скаргою ОСОБА_1 на дії/бездіяльність органу примусового виконання,

ВСТАНОВИВ:

Через систему «Електронний суд» до Жашківського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_1 на дії/бездіяльність органу примусового виконання.

В обґрунтування скарги заявник вказав, що в провадженні приватного виконавця виконавчого міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича перебуває зведене виконавчих провадження № 70674707 ( до якого входить ВП № 70651702, № 70652113, № 70652717, № 70652950) про виконання виконавчих листів, які були всі видані Жашківським районним судом Черкаської області за № 693/266/22 та за № 693/291/22 про стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

22.01.2024 року ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами зведеного виконавчого провадження, з яких йому стало відомо, що в рамках даного виконавчого провадження було винесено постанову про арешт коштів боржника. Даною постановою було накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_1 , які знаходяться на рахунку у Акціонерному товаристві комерційний банк Приватбанк. Зазначеною постановою, зокрема, накладено арешт на картковий рахунок № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) та на № НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), на який боржник отримує пенсію, яка є єдиним його джерелом доходу для існування. В подальшому з даних рахунків були списані грошові кошти в примусовому порядку приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем.

26.01.2024 року ОСОБА_1 звернувся до приватного виконавця виконавчого округу мста Києва Гненного Д.А. із заявою про скасування арешту з рахунків та повернення примусово списаних коштів, однак останній лише скасував арешт з рахунку, а кошти так і не повернув.

Пенсія є єдиним джерелом доходу боржника ОСОБА_1 , загальний розмір відрахувань з пенсії не може перевищувати 20 % її розміру, а тому арешт коштів у вигляді пенсійних виплат та його примусове списання виконавцем є неправомірним.

У зв`язку з вищевикладеним скаржник звернувся до суду та просив визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича щодо накладення арешту на грошові кошти на рахунках ОСОБА_1 у АТ КБ Приватбанк № 513823 ( НОМЕР_2 ) та на № 491772 ( НОМЕР_4 ) постановою про арешт коштів боржника у межах виконавчого провадження № 70674707 ( до якого входить ВП № 70651702, № 70652113, № 70652412, № 70652717, № 70652950); визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича щодо примусового списання грошових коштів ( за його платіжними вимогами) на рахунках ОСОБА_1 в АТ КББ Приватбанк № 513823 ( НОМЕР_2 ) та на № 491772 ( НОМЕР_4 ); зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича повернути ОСОБА_1 примусово списані грошові кошти ( за його платіжними вимогами) по рахунках ОСОБА_1 в АТ КБ Приватбанк № 513823 ( НОМЕР_2 ) та на № 491772 ( НОМЕР_4 ).

10.04.2024 року від адвоката скаржника ОСОБА_4 до суду надійшла заява про залишення вимоги про повернення ОСОБА_1 примусово списаних грошових коштів ( за його платіжними вимогами) по рахунках ОСОБА_1 в АТ КБ Приватбанк № 513823 ( НОМЕР_2 ) та на № 491772 ( НОМЕР_4 ) без розгляду.

Вищевказану заяву було задоволено у судовому засідання шляхом занесення до протоколу судового засідання та позовну вимогу про повернення ОСОБА_1 примусово списаних грошових кошти ( за його платіжними вимогами) по рахунках ОСОБА_1 в АТ КБ Приватбанк № 513823 ( НОМЕР_2 ) та на № 491772 ( НОМЕР_4 ) залишено без розгляду.

У судовому засіданні представник скаржника адвокат Новік В.І. скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

У судовому засіданні приватний виконавець Гненний Д.А. просив відмовити у задоволенні скарги у повному обсязі з мотивів, викладених у запереченні від 27.02.2024 року.

Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності та взаємозв`язку, дослідивши всі обставини, викладені в скарзі, приходить до наступних висновків.

20.12.2022 стягувачу був виданий виконавчий лист на виконання судового рішення у цивільній справі № 693/291/22 (а.с.69 т. 1).

05.01.2023 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем була ухвалена постанова, якою відкрите виконавче провадження з примусового виконання вищевказаного виконавчого листа (ВП № 70651702) (а.с.79-80 Т. 1).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 05.01.2023 (ВП № 70651702) об`єднано виконавчі провадження №70651702, № 70652113, № 70652412, № 70652717, № 7065290 у зведене провадження № 70674707 (а.с.88-89 Т.1).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 05.01.2023 (ВП № 7061702) накладено арешт на все майно, що належить боржнику ОСОБА_1 (а.с.91-93 Т. 1).

Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 05.01.2023 року (ВП № 70651702) накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та /або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 ( а.с.95-97 Т.1).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 05.01.2023 року (ВП № 70651702) накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та /або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 ( а.с.99-101 Т.1).

Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 10.01.2023 року (ВП № 70651702) внесено зміни (доповнення) до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме заповнено банк : АТ КБ «Приватбанк», заповнено IBAN : UA4847285 (а.с.113-114 Т1.)

Згідно відповіді на запит приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А., Головне управління Пенсійного фонду України повідомило, що ОСОБА_1 перебуває на обліку у Головному управління Пенсійного фонду України Черкаської області та з 02.01.2014 отримує пенсію за віком розраховану відповідно до ЗУ « Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (а.с.141 Т.1).

04.01.2024 року боржник ОСОБА_1 звернувся до приватного виконавця Гненного Д.А із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчих проваджень № 70651702,70652113,7062412,70652717,706290. З вищевказаними виконавчими провадженнями ОСОБА_1 ознайомлений 22.01.2024 ( а.с.180 Т.1).

26.01.2024 року боржник ОСОБА_1 звернуся до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. із заявою про скасування арешту грошових коштів по рахунку ОСОБА_1 в АТ КБ Приватбанк картковий рахунок № 513823 ( НОМЕР_2 ) та на № 491772 ( НОМЕР_4 ), накладений постановою про арешт коштів боржника у межах зведеного виконавчого провадження ВП № 70674707, та про повернення йому примусового списаних коштів з даного рахунку приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем ( а.с.184-191 Т.1).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 26.01.2024 року (ВП № 70651702) знято арешт з НОМЕР_4 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_2 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк» (а.с.210-211 Т.1).

Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 30.01.2024 (ВП № 70651702) скасовано документ «Постанова про зняття арешту з коштів» від 26.01.2024, що видана приватним виконавцем Гненним Д.А. при примусовому виконанні виконавчого листа № 693/291/22, виданого 20.12.2023 року Жашківським районним судом Черкаської області ( а.с.213-214 Т. 1).

28.11.2022 стягувачу був виданий виконавчий лист на виконання судового рішення у цивільній справі № 693/266/22 (а.с.225-226 т. 1).

05.01.2023 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем була ухвалена постанова, якою відкрите виконавче провадження з примусового виконання вищевказаного виконавчого листа (ВП № 70652113) (а.с.236-237 Т. 1).

Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 10.01.2023 року (ВП № 7062113) внесено зміни (доповнення) до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме заповнено банк : АТ КБ «Приватбанк», заповнено IBAN : UA513337 (а.с.1-2 Т2.)

05.01.2023 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем була ухвалена постанова, якою відкрито виконавче провадження з примусового виконання вищезазначеного виконавчого листа (ВП № 70652412) (а.с.20-21 Т. 2).

Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 09.01.2023 року (ВП № 70652412) внесено зміни (доповнення) до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме заповнено банк : АТ КБ «Приватбанк», заповнено IBAN : UА 484728 (а.с.31-32 Т2.)

Відповідно до постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 10.01.2023 року (ВП № 70652412) внесено зміни (доповнення) до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме замість IBAN : UА 847285 значиться IBAN : НОМЕР_5 ( а.с.34-35 Т.2).

20.12.2022 стягувачу був виданий виконавчий лист на виконання судового рішення у цивільній справі № 693/291/22 (а.с.38-39 т. 2).

05.01.2023 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем була винесена постанова, якою відкрите виконавче провадження з примусового виконання вищевказаного виконавчого листа (ВП № 70652717) (а.с.48-49 Т. 2).

Відповідно до постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 09.01.2023 року (ВП № 70652717) внесено зміни (доповнення) до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме заповнено Банк АТ КБ «Приватбанк» IBAN : UА 847285 (а.с. 59-60 Т.2).

21.12.2022 стягувачу був виданий виконавчий лист на виконання судового рішення у цивільній справі № 693/291/22 (а.с.63-64 т. 2).

05.01.2023 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Гненним Дмитром Анатолійовичем була винесена постанова, якою відкрите виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа (ВП № 70652950) (а.с. 73-74Т. 2).

Відповідно до постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. від 09.01.2023 року (ВП № 7065290) внесено зміни (доповнення) до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме заповнено Банк АТ КБ «Приватбанк» IBAN : UА 847285 (а.с. 84-85 Т.2).

Згідно з виписок з карткових рахунків НОМЕР_6 , НОМЕР_7 АТ КБ «ПриватБанк» від 25.01.2024 року, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_8 , має карткові рахунки, із загальної інформації по рахунках вбачається, що на вказані картки (рахунки) також може бути зарахована будь-яка інша виплата.

При винесенні постанови про накладення арешту на кошти боржника від 05.01.2023 приватний виконавець визначив банківській установі порядок її виконання, із застереженням щодо накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом та які належать боржнику.

За таких обставин, рахунок боржника не відноситься до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання, накладення арешту на кошти на якому заборонено, кошти після зарахування на рахунок отримувача є його власністю, втратили свій цільовий статус (пенсій, соціальних виплат тощо) та набули статусу вкладу, що також підтверджується позицією узгодженою з Постановою Верховного Суду № 756/1927/16-ц від 03 лютого 2021 року.

Відповідно до ст.447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статей 1,5 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.18 Закону №1404-VIII виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Зокрема виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Питання організації, порядку та умов виконання судових рішень і рішень інших органів, що підлягають примусовому виконанню, зокрема звернення стягнення на кошти боржника на рахунках в банках, передбачені як Законом № 1404-VIII, так і Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02 квітня2012 року(далі - Інструкція).

Згідно з частиною 1статті 48 Закону № 1404-VIII звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.56 Закону № 1404-VIII арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Відповідно до п.7 розділу VIII Інструкції, розпочинаючи виконання рішення про стягнення коштів, виконавець зобов`язаний винести постанову відповідно до ч.1ст.48 Закону № 1404-VIII про звернення стягнення на майно боржника, його арешті або вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення (ч.ч.3,4 ст.56 Закону № 1404-VIII).

Крім того, відповідно до п.8 розділу VIII Інструкції на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця. У постанові про накладення арешту зазначається сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що підлягають арешту, або зазначається, що арешт поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

Таким чином державний та/або приватний виконавець перед накладанням арешту повинен з`ясувати суму та статус грошей, що знаходяться на рахунку боржника, і у постанові про накладання арешту серед інших відомостей вказати про суму коштів, на яку накладається арешт, або зазначити, що арешт поширюється на кошти на усіх рахунках, у тому числі, що будуть відкриті після накладення арешту. Накладання арешту на суми, що перевищують суми, визначені виконавчим документом, та перевищують суми витрат виконавчого провадження, що підлягають стягненню, є незаконним.

При цьому законом забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 261 Закону України «Про теплопостачання»,статті 18-1Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (абз.2 ч.2ст.48 Закону № 1404-VIII).

Відтак, частиною другою статті 48 Закону № 1404-VIII встановлено невичерпний перелік рахунків, кошти на яких не підлягають арешту, оскільки передбачено, що законом можуть бути визначені й кошти на інших рахунках боржника, звернення стягнення та/або накладення арешту на які заборонено законом.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19 (провадження № 12-28гс20) (пункт 7.13 постанови).

Статтею 46 Конституції України гарантовано, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.68 Закону № 1404-VIII стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається: 1) у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, 2) відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, 3) у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів, зокрема аліментів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Зазначена норма права визначає кошти, що складають пенсію як особливий об`єкт, на який може бути звернуто стягнення на виконання виконавчого документа, та обмежує таке стягнення відсутністю інших коштів та/або об`єктів для стягнення, видами боргових зобов`язань (періодичні платежі) та сумою стягнення.

Порядок звернення стягнення на пенсію також визначається Законом № 1404-VIII та розділом Х «Звернення стягнення на заробітну плату та інші види доходів боржника» Інструкції, у відповідності до яких про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи (ч.3 ст.68 Закону № 1404-VIII).

При цьому у відповідності до пунктів 4, 8 та 9 розділу Х Інструкції контроль за правильним і своєчасним відрахуванням із заробітної плати та інших доходів боржника здійснюється виконавцем за власною ініціативою (пункт 4 розділу Х Інструкції), а за кожною постановою про стягнення підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями, з якими боржник перебуває у трудових відносинах, щомісяця та після закінчення строку відповідних виплат або у разі звільнення працівника подається окремий звіт про здійснені відрахування та виплати за встановленою формою встановленою у додатку 9 до Інструкції). Звіт про здійснені відрахування та виплати долучається до матеріалів виконавчого провадження. Зазначений додаток № 9 передбачає період звіту, розмір нарахованої заробітної плати, розмір утриманих податків та інших обов`язкових платежів, відсоток стягнення та утриману суму на погашення боргу за виконавчим провадженням.

Таким чином, законодавство покладає зобов`язання з контролю за виконанням стягнення з доходів боржника як на підприємство, установу, організацію, фізичну особу-підприємця, що здійснюють боржнику певні виплати, та зобов`язано направляти виконавцю щомісячні звіти про відрахування з таких доходів, так і на виконавця, який здійснює контроль шляхом отримання таких звітів та їх перевірки з точки зору правильності нарахувань та розміру стягнення. Саме такий звіт надає виконавцю можливість контролю за сумами заробітної плати, які нараховані боржнику за місцем отримання доходів та сумами стягнення, які здійснюються з цього доходу.

Відповідно ч.1 ст.70 Закону № 1404-VIII розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Частинами другою та третьою статті 70 Закону № 1404-VIII передбачено, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами.

З наведених норм права вбачається, що виконавець має повноваження звернути стягнення на пенсію боржника лише за відсутності іншого майна, на яке можливо звернення стягнення та для виконання рішення про стягнення періодичних платежів, однак у розмірі не більше 20 відсотків за наявності одного виконавчого документа та 50 відсотків заробітної плати за наявності декількох виконавчих документів (зведене виконавче провадження). Таке стягнення здійснюється підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Встановлення відрахувань у певному відсотковому визначенні від пенсії боржника покликане гарантувати людині право на своєчасний, у передбачені законом строки, соціальний захист, що становить одне з основних конституційних прав людини, тому й законодавець обмежив розмір будь-яких утримань із пенсії, і таке обмеження є законодавчо встановленою забороною на накладення арешту на пенсію, що виплачена боржнику після таких утримань, або частину пенсії, що перевищує граничну межу таких відрахувань.

Накладення арешту на кошти, що складають пенсію боржника після здійснення утримань із неї за виконавчими документами та понад встановлений законом розмір для відрахувань із пенсії,є надмірним тягарем для боржника та порушенням його прав на соціальний захист та достойні умови життя.

Таким чином, не може бути накладений арешт на кошти, що складають пенсію боржника після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами та на усі кошти пенсії боржника поза межами дозволених законом розмірів відрахувань із такої пенсії,а якщо такий арешт накладений, то він має бути знятий. При цьому на кошти, що знаходяться на рахунках та які не є коштами, що складають пенсію, таке обмеження не розповсюджується.

Зняття арешту з коштів, що складають пенсію, здійснюється виконавцем відповідно до ч.4 ст.59 Закону № 1404-VIII на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих статус коштів виключно із пенсії, або на підставі повідомлення банку про заборону накладення арешту на такий рахунок відповідно до частини другої вищевказаної статті.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.59 Закону № 1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на кошти, що знаходяться на цьому рахунку,заборонено законом.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19 (провадження № 12-28гс20) (пункти 7.14, 7.15 постанови).

При цьому, передбачене абзацом другим частини другої статті 59 Закону № 1404-VIII зобов`язання виконавця зняти арешт на підставі повідомлення банку не виключає зняття такого арешту на підставі повідомлення боржника, та за наслідками здійснення контролю за правильністю стягнення на підставі наданих звітів про стягнення, оскільки у відповідності до пп.1 ч.4 ст.59 цього Закону підставами для зняття виконавцем арешту з майна боржника або його частини є отримання ним документального підтвердження, що звернення стягнення на такі кошти боржника заборонено законом.

Для боржника надання вищевказаних підтверджуючих документів є процесуальною можливістю відновити свої права, порушені у зв`язку накладенням незаконного арешту, а для виконавця зняття такого арешту є здійсненням повноважень для усунення спричинених негативних наслідків. Однак це не виключає зобов`язання банку при виконанні приписів державного та/або приватного виконавця окремо від боржника повідомити виконавця про неможливість накладення арешту на грошові кошти боржника у зв`язку із забороною, встановленою законом.

За висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20.04.2022 у справі № 756/8815/20, провадження № 14-218цс21 у випадку, коли на стадії накладення арешту на грошові кошти боржника-фізичної особи, що знаходяться на рахунку боржника та є пенсією боржника, виконавцю не вдалось виявити правову природу (статус) цих грошових коштів, як коштів, на які накладення арешту заборонено законом, то арешт на такі грошові кошти підлягає зняттю на підставі відповідного повідомлення банку або заяви боржника з наданням ним відповідних документів на підтвердження цього та/або за результатами перевірки зазначених звітів.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 10 червня 2021 року у справі № 520/4794/20(провадження № К/9901/18373/20), про оскарження дій державного виконавця з арешту грошових коштів боржника - фізичної особи у виконавчому провадженні з виконання виконавчого напису нотаріуса, дійшов висновку, що банк повинен повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунках боржника та повернути постанову про накладення арешту на грошові кошти, накладення арешту на які заборонено законом. Одночасно боржник, звертаючись до виконавця із заявою про неможливість накладення арешту на кошти на рахунку та/або про зняття арешту, повинен надати підтверджуючі документи.

Судом не встановлено, що кошти, що знаходяться на карткових рахунках № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) та на № НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), мають цільове призначення і складають лише пенсією ОСОБА_1 .

Як убачається з наявних у матеріалах справи доказів, АТ КБ «ПриватБанк» не надало приватному виконавцю документального підтвердження про, те, що рахунки боржника № 13823 ( НОМЕР_2 ) та № 491772 ( НОМЕР_4 ) має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Також боржник повідомив приватного виконавця лише 26.01.2024 року про те, що рахунки № 513823 ( НОМЕР_2 ) та № 491772 ( НОМЕР_4 ), на які накладено арешт, є спеціальним рахунком для виплати пенсії.

Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Гненний Д.А. 26.01.2024 року зняв арешт з НОМЕР_4 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_2 відкритий в АТ КБ «ПриватБанк».

Таким чином, судом не встановлено порушення державним виконавцем пункту 1 частини четвертої статті 59 Закону № 1404-VIII.

Згідно Прикінцевих та перехідних положення Закону України "Про виконавче провадження" тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника (крім рішень про стягнення аліментів та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації).

За приписами ч. 1, 2, 3 ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

З огляду на наведене, ту обставину, що оскаржувані дії були вчинені відповідно до закону, в межах повноважень приватного виконавця, і право заявника не було порушено, у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст.451, 452 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії/бездіяльність органу примусового виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 20 серпня 2024 року.

Головуючий: Роман Васильович Шимчик