Справа №375/1848/23
Провадження №2/375/130/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

05 серпня 2024 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Штифорук О.В.,

за участю секретаря - Юрченко Л.В.,

розглянувши у загальному позовному провадженні в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Органу опіки та піклування Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області (в інтересах малолітньої: ОСОБА_1 ), до ОСОБА_2 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмата спору: Центр соціальних служб Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області; Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2023 року до суду надійшла позовна заява про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів ОСОБА_2 .

Позовна заява обґрунтована тим, що відповідно до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управлянн юстиції у Житомирській області, актовий запис № 139, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до свідоцтва про смерть виданого Коростенським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області від 12.07.2017 року ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Мати дитини - ОСОБА_2 ухиляється від виконання батьківських обов`язків відносно своєї малолітньої дитини.

Ухвалою суду від 24.11.2023 року відкрито загальне провадження у вказаній цивільній справі, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 26.04.2024 року про закрито підготовче провадження та призначено справудо судового розгляду.

Ухвалою суду від 05.08.2024 року замінено третю сторону у справі Рокитнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) правонаступником Таращанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

В судове засідання сторона позивача не з`явилася. Натомість, представник позивача ОСОБА_4 подала клопотання про розгляд справи у відсутності представника позивача, позовні вимоги підтрмує у повному обсязі, щодо винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з?явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась неодноразово належним чином, будь-яких заяв чи клопотань від неї не надходило, правом на надання відзиву не скористалася.

Представники третіх осіб: Центру соціальних служб Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області та Рокитнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подали клопотання про розгляд справи у їхній відсутності.

Враховуючи викладене, відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача, судом ухвалено рішення при заочному розгляді справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.164 СК України батько, мати можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо буде встановлено, що вони ухиляються від своїх обов`язків по вихованню дитини.

Стаття 150 цього Кодексу перелічує обов`язки батьків щодо виховання дитини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками у свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управлянн юстиції у Житомирській області, вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Батько дитини ОСОБА_3 вказано у свідоцтві про смерть виданого Коростенським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області від 12.07.2017 року помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до інформації Овруцької міської ради Житомирської області від 05.09.2023 № 01-11/307 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 31.07.2023 було знято з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 не має постійного місця проживання та не намагається створити належні умови для повернення доньки у сім`ю.

ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_1 зареєстровані як внутрішньо переміщені особи за адресою: АДРЕСА_2 , що встановлено з довідки від 27.02.2023 № 3238- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

26.02.2023 до відділення поліції №1 Білоцерківського РУП в Київській області України надійшло повідомлення про зловживання ОСОБА_2 алкогольними напоями та неналежне виконання батьківських обов`язків відносно малолітньої дитини. Мама ОСОБА_2 веде невпорядкований спосіб життя, зловживає алкогольними напоями, часто залишала дівчинку без догляду на сторонніх осіб, не приймає участі у вихованні та утриманні доньки, за що її було притягнуто до адміністративної відповідальн за ч.1 ст. 184 КУпАП, ч. 1 ст.178 КУпАП та підтверджується листом відділення поліції Білоцерківського РУП в Київській області НП України від 09.10.2023 вих.№ 3914/109/1102 2023.

Наказом Служби у справах дітей та сім`ї Рокитнянської селищної ради Київсько області від 27.02.2023року № 20 дитину ОСОБА_1 взято на облік як дитину, яка опинилася у складних життєвих обставинах та влаштовано до комунального закладу Рокитнянської селищної ради «Рокитнянський центр соціальної підтримки дітей та сімей "Чебурашка" (на звернення дитини).

За час перебування ОСОБА_1 у закладі мама відвідувала її 6 разів. Під час візитів ОСОБА_2 була з ознаками алкогольного сп`яніння, приходила переважно у вечірній час, хоча її попереджали про режим роботи закладу та дозволені години відвідувань. Дівчинка неохоче йде на контакт з мамою, ховається за працівників закладу та просить не повертати її матері.

Рішенням виконавчого комітету Рокитнянської селищної ради Київської області від 03.11.2023 року № 485 затверджено висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 .

З висновку служби у справах дітей та сім`ї Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області від 03.11.2023 № 485 зазначено, що 18.10.2023 питання щодо доцільності позбавлення ОСОБА_2 батьківських відносно доньки розглядалося на засіданні комісії з питань захисту прав дитини викон' Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області. На засідання комісії мама не з`явилася, пояснивши це тим, що вона перебуває в м. Коростень. У телефонній розмові з працівником служби у справах дітей та сім`ї ОСОБА_2 повідомила, що вона не погоджується на позбавлення її батьківських прав, водночас, аргументів які б підтверджували б її позитивні наміри відносно доньки не навела. Члени комісії одноголосно підтримали пропозицію вважати за доцільне позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітньої дитини.

Як пояснив позивач в позовній заяві звернення до суду з заявленим позовом є метою захисту дитини в правовому полі та можливості його опікувати на законному рівні, оскільки відповідач життям дитини не цікавиться, матеріально не допомагає.

Позивачем надано належні та допустимі докази, які підтверджують винну поведінку відповідача щодо невиконання своїх батьківських обов`язків.

Встановлені обставини свідчать про наявність підстав для позбавлення відповідача батьківських прав, що не є порушенням статті 8 Конвенції, яка передбачає право особи на повагу до свого сімейного життя, та відповідатиме якнайкращим інтересам дитини.

Таким чином, врахувавши конкретні обставини справи, якнайкращі інтереси дитини, а також те, що відповідач фактично не виконував свої батьківські обов`язки у період, коли дитина лишилася матері, суд дійшов висновку про застосування до відповідача крайнього заходу впливу у вигляді позбавлення його батьківських прав.

Згідно ст.5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей.

Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Відповідно до принципу №4 Декларації прав дитини дитині має належати право на здорове зростання і розвиток; з цією метою спеціальний догляд і охорона повинні бути забезпечені як їй, так і її матері, включаючи допологовий і післяпологовий догляд. Дитині має належати право на належне харчування, житло, розваги і медичне обслуговування.

Виходячи з положень ст.27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 р., передбачено, що батько або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Це положення закріплено і в національному законодавстві. Так, відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Таким чином, системний аналіз норм законодавства, дає підстави стверджувати, що як матір, так і батько зобов`язані неухильно дотримуватися свого обов`язку щодо утримання та виховання дитини. Відповідно, невиконання зазначеного обов`язку тягне за собою встановлену законом відповідальність.

Відповідно до ст.181 СК України, способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Статтею 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Згідно ст.183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.

Звертаючись до суду з позовом, позивач вказував, що відповідач не надає матеріальну допомогу на утримання дитини.

З огляду на викладене, позивач просить задовольнити позовні вимоги, якими стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини в розмірі 1/2 частини з усіх видів доходу відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з дати подання позову до досягнення диною повноліття.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших

обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, так як позивачем доведено, а відповідачем не спростовано в силу принципу змагальності сторін обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина 1 статті 141 ЦПК України).

З огляду на викладене з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 1 073,60 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 263, 265, 280-289 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов Органу опіки та піклування Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області (в інтересах малолітньої: ОСОБА_1 ), до ОСОБА_2 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмата спору: Центр соціальних служб Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області; Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів- задовольнити.

Позбавити батьківських прав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відносно малолітньої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , останнє відоме місце фактичного проживання: АДРЕСА_3 ) аліменти на утримання малолітньої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/2 частини усіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення позову до суду, тобто з 16 листопада 2023 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , останнє відоме місце фактичного проживання: АДРЕСА_3 ) судовий збір в розмірі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подаєтьсядо Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено та підписано 05.08.2024 року.

Головуюча суддя О.В.Штифорук