Справа №672/893/24
Провадження №2/672/437/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 серпня 2024 року м. Городок

Суддя Городоцького районного суду Хмельницької області Рибачук О.Г., розглянувши матеріали цивільної справи №672/893/24 за позовом ОСОБА_1 (зазначене в позові місце проживання: АДРЕСА_1 ) про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування та встановлення юридичного факту належності правовстановлюючого документа,

встановила:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Городоцької міської ради про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування та встановлення юридичного факту належності правовстановлюючого документа.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Частиною 1 ст.185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Під час прийняття позовної заяви, встановлено, що вона не відповідає вимогам, встановленим ст.175 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс.

Зі змісту позовної заяви неможливо встановити місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс позивачки, що унеможливлює подальше належне повідомлення її судом про рух справи.

Окрім цього,відповідно до п.п. 4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Встановлено, що однією із позовних вимог позивачкою зазначено встановлення факту належності ОСОБА_2 сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0154739 на земельну частку (пай) розміром 2,24 умовно-кадастрових гектари із земель колишнього КСП ім.Суворова с.Остапківці Хмельницького (у минулому Городоцького) району Хмельницької області, який видано на ім`я ОСОБА_3 , визнавши втрачений сертифікат серії ХМ №0154739 недійсним.

Та наступна вимога про визнання за позивачкою права на земельну частку (пай), посвідчену зазначеним вище сертифікатом, який позивачка просить визнати недійсним.

Згідно із ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16). При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Відповідно до правил статей 2, 5 ЦПК України застосовуваний судом спосіб захисту цивільного права має відповідати критерію ефективності. Тобто цей спосіб має бути дієвим, а його реалізація повинна мати наслідком відновлення порушених майнових або немайнових прав та інтересів управомоченої особи.

Таким чином, обраний позивачкою спосіб захисту має бути ефективним для того, щоб повною мірою захистити (поновити) її порушені права. Із обраних позивачкою способів захисту порушених прав суду не зрозуміло яким чином можливо поновити (захистити) її права визнаючи недійсним правовстановлюючий документ на майно та в подальшому визнаючи право власності за позивачкою на майно, посвідчене цим документом, який вона просить визнати недійсним. Зазначені вимоги є взаємовиключними.

За вищевказаних обставин подальший рух позовної заяви неможливий.

Оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам закону, то в силу ч.1 ст.185 ЦПК України її слід залишити без руху і надати строк позивачці для виправлення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Городоцької міської ради залишити без руху, надавши 10-денний строк для виправлення зазначених в ухвалі недоліків, який обчислюється з моменту отримання копії ухвали.

Позивачці роз`яснюю, що у разі не виправлення недоліків упродовж визначеного судом строку, заява вважатиметься не поданою та буде їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.Г.Рибачук