Справа № 718/2691/24
номер провадження 2/718/683/24
У х в а л а

"26" серпня 2024 р. м. Кіцмань Чернівецької області

Суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Нагорний В.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

15 серпня 2024 року до Кіцманського районного суду Чернівецької області звернулась ОСОБА_1 (далі - позивач) із позовною заявою до Рами Роберта (далі - відповідач) про розірвання шлюбу.

З 17 серпня 2024 року по 23 серпня 2024 року суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Нагорний В.В., якому згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано дану справу, був тимчасово непрацездатним.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається з долученого до позовної заяви свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , дата видачі 26 травня 2012 року, відповідач ОСОБА_3 є громадянином Республіки Албанії.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 1 Закону України від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право» (далі - Закон № 2709-IV) іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм, зокрема, хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 2 Закону № 2709-IV цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом, зокрема, підсудність судам України справ з іноземним елементом.

Відповідно до статті 63 Закону № 2709-IV припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Визначаючи підсудність справ судам України слід керуватися загальними правилами, визначеними у статті 76 Закону № 2709-IV.

Відповідно до частини другої статті 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Оскільки позивач є громадянкою України, а відповідач громадянином іншої країни, то правовідносини між сторонами обтяжені ознакою «іноземний елемент», а тому вирішення спору між ними щодо розірвання шлюбу та наслідків розірвання шлюбу в судових органах України необхідно здійснювати відповідно до Закону України «Про міжнародне приватне право», з урахуванням вимог ЦПК України та інших законів України.

Процесуальний порядок провадження у справах за участю іноземних осіб врегульовано Розділом ХІ ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 498 ЦПК України у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Статтею 80 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Отже суд, який відкриває провадження у справі, зобов`язаний повідомити про подачу позову, час і місце судового засідання всіх учасників процесу, в тому числі й нерезидента.

У позовній заяві позивач зазначила, що відповідач проживає у Великобританії в АДРЕСА_1 .

До позовної заяви позивачем долучено посвідчення водія, видане на ім`я RAMA MR ROBERT, в якому зазначено вищевказану адресу.

При цьому, вказане посвідчення не містить інформації про те, що зазначена адреса є саме адресою, за якою проживає ОСОБА_3 .

Крім того, на переконання суду, посвідчення водія не може вважатися документом, який підтверджує місце проживання особи, оскільки такими документами є: паспорт, посвідка на проживання, інші документи, які видані саме з метою підтвердження місця проживання особи.

Таким чином, з поданої позовної заяви та доданих до неї документів неможливо встановити зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача Рами Роберта, який є громадянином Республіки Албанії, що унеможливлює його належне повідомлення про місце і час розгляду справи судом у будь-який спосіб, а відтак тягне за собою порушення прав даної особи.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.185 ЦПК України).

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про те, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків тривалістю десять днів з дня вручення ухвали. У цей строк позивачу необхідно надати суду докази, які є актуальні на дату звернення до суду з даним позовом, про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача Рами Роберта.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.177, 185, 353 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Нагорний