ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8989/24
У Х В А Л А

"22" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суд м. Києва Трусова Т. О., вивчивши заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

16.08.2024 ОСОБА_1 (далі також - заявниця) звернулась до суду із заявою, у якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2024 справу передано до провадження судді Трусової Т. О.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у цивільній справі за даним позовом, суддя виходить з положень статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), яка визначає форму та зміст позовної заяви.

Згідно цієї норми позовна заява повинна, зокрема містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За приписами статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Частиною восьмою статті 43 ЦПК України визначено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів передбачений пунктом 5.26 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2020», затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144.

Згідно з вказаним стандартом відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Відповідно до пункту 8 розділу 10 Правил діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 №1000/5, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Неправильно засвідчені або незасвідчені копії документів є недопустимими доказами фактичних обставин справи та є підставою для скасування судового рішення у справі (постанова Верховного Суду від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17).

Вивченням заяви ОСОБА_1 установлено, що її подано без додержання вищенаведених вимог процесуального закону, а саме: при зверненні до суду з цим позовом позивачка взагалі не визначила особу відповідача (відповідачів) і, відповідно, не зазначила його (їх) найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб), місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або номер і серію паспорта, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; у позовній заяві відсутні відомості про майно, яке входить до спадкової маси, що має значення для визначення територіальної підсудності цієї справи; у позовній заяві не зазначені відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, а додані до неї копії документів не засвідчені у встановленому порядку; відсутнє підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову (позовів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного позивачці на усунення недоліків позову слід визначитись з суб`єктним складом учасників спору (особою відповідача (відповідачів) та подати позовну заяву у новій редакції, форма та зміст якої повинні відповідати вимогам статті 175 ЦПК України.

Оскільки позов подано на захист спадкових прав, при визначенні особи відповідача позивачці слід керуватись положеннями Книги шостої ЦК України, за змістом яких сторонами у справах про спадкування повинні бути особи, закликані до спадкування (їх правонаступники), а у разі їх відсутності - територіальна громада, на території якої знаходиться спадкове нерухоме майно.

Також позивачка повинна додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, що передбачено частиною першою статті 177 ЦПК України.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: