Справа № 756/4383/24
Провадження № 2/756/2782/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участі секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

представника позивача - адвоката Кирищука В.П.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Литвиненка В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за необліковану електроенергію,

УСТАНОВИВ:

До Оболонського районного суду м. Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» із позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за необліковану електроенергію.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за необліковану електроенергію. Розгляд справи постановлено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження.

06.08.2024 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечує щодо позовних вимог позивача, просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Литвиненко В.П. у судовому засіданні заявив клопотання про поновлення процесуального строку та прийняття відзиву на позовну заяву.

Відповідач ОСОБА_1 підтримав клопотання представника, просив поновити строк для подання відзиву на позовну заяву.

Представник позивача - адвоката Кирищук В.П. у судовому засіданні заперечував проти вищезазначеного клопотання, з тих підстав, що зазначені стороною відповідача підстави для поновлення строку на подання зустрічного позову не є поважними.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно п.1 ч.1 ст.191 ЦПК України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Статтею 120 ЦПК України встановлено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 10.04.2024 відкрито провадження у справі, встановлений відповідачу 15-денний строк для подання відзиву на позовну заяву з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Як вбачається із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, 02.05.2024 відповідачем ОСОБА_1 було отримано ухвалу про відкриття провадження, судову повістку про виклик до суду та копію позовної заяви з додатками.

Отже, з огляду на встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі п`ятнадцятиденний строк на подання відзиву, відзив мав бути поданий відповідачем до 17.05.2024.

23.05.2024 відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про перенесення розгляду даної справи.

Разом з цим, відзив на позовну заяву до суду було направлено засобами поштового зв`язку відповідачем лише 05.08.2024 та цього ж дня направлений засобами поштового зв`язку позивачу.

Таким чином, процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву, встановлений судом, вже закінчився на той час, як був поданий відповідачем.

Заявляючи клопотання про поновлення вказаного процесуального строку сторона відповідача посилається на те, що відповідач здійснює догляд за хворою матір`ю, яка потребує постійного догляду та надання медичної допомоги зі сторони відповідача, на утриманні відповідача перебувають малолітні діти.

Крім того, представник відповідача зазначив, що перебував у відпустці.

За таких обставин, сторона відповідача вважає, що вказане є підставою для поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву.

Як зазначалося вище, відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про перенесення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням у період з 06.05.2024 по 21.06.2024 у щорічній та додатковій відпустках, які як зазначив ОСОБА_1 були пов`язані із оздоровлення його матері.

При цьому, відзив на позовну заяву відповідач ОСОБА_1 надіслав до суду 05.08.2024, тобто майже через півтора місяця вже навіть після перебування у відпустці.

Наведені стороною відповідача причини пропуску строку на подання відзиву на позовну заяву не свідчать про те, що указане було перешкодою для подання відзиву на позовну заяву.

Крім того, слід зазначити, що представництво інтересів ОСОБА_1 в суді здійснює адвокат Литвиненко В.П., що підтверджується наявним у матеріалах справи ордером на надання правничої допомоги та договором про надання правничої допомоги від 05.06.2024.

Таким чином, вищевикладені обставини, відповідачу не перешкоджали належно здійснювати захист своїх прав через свого представника, який представляє його інтереси в суді.

Суд критично розцінює доводи представника відповідача, що перебування його у відпустці, оскільки відповідні докази стороною відповідача не подавалися.

Отже, заявлене представником відповідача клопотання про поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву не містить посилань на обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення цієї процесуальної дії у встановлений законом строк.

Також, слід зазначити, що наведені відповідачем та його представником обставини не можуть бути достатньою підставою для поновлення пропущеного строку, безпідставне ж його поновлення суперечитиме такому основному принципу цивільного судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Інших поважних причин неподання відзиву на позовну заяву у визначений судом строк стороною відповідача не наведено, а судом не встановлено.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд вважає, що наведені доводи про наявність поважних причин пропущення процесуального строку, не є поважними та істотними.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, оскільки клопотання відповідача про поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву подано вже після закінчення вказаного процесуального строку, встановленого ухвалою суду про відкриття провадження у справі, підстав для продовження процесуального строку з власної ініціативи суд не вбачає, а отже, згідно з приписами ст.127 ЦПК України, вказаний строк не підлягає продовженню, а поновлюватися, навіть після його закінчення, можуть лише строки, встановлені ЦПК України.

Враховуючи наведені обставини, а також з урахуванням тривалості обізнаності сторони відповідача з позовними вимогами, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Литвиненка В.П. про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву задоволенню не підлягає, а відзив ОСОБА_1 на позовну заяву у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за необліковану електроенергію, слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 126, 127, 178, 197, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Литвиненка В.П. про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву - відмовити.

Відзив ОСОБА_1 на позовну заяву у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за необліковану електроенергію - залишити без розгляду.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 19.08.2024.

Суддя М.М. Ткач