Справа № 570/3500/24
Номер провадження 2-с/570/22/2024
У Х В А Л А

22 серпня 2024 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі судді Красовського О.О., розглянувши в м. Рівне заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 18.07.2024 року у справі № 570/3500/24, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про скасування судового наказу Рівненського районного суду Рівненської області від 18.07.2024 року.

Зазначає, що 18 липня 2024 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" Рівненським районним судом Рівненської області видано судовий наказ у справі № 570/3500/24, номер провадження 2-н/570/456/2024, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" заборгованість у сумі 8755,60 грн., як суму заборгованості за спожиту електричну енергію та сплачений заявником судовий збір у сумі 302,80 грн.

Вважає, що зазначений судовий наказ є повністю необґрунтованим та таким, що підлягає до скасування в повному обсязі. Так, договору з ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" вона не укладала, тому є дивними грошові вимоги ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" до неї. А заява-приєднання до договору не є повноцінним договором. Цією компанією порушено Господарський кодекс України та Цивільний кодекс України. Без укладання договору з заявницею компанія діє в межах ст. 190 Кримінального кодексу (шахрайство). Сім`я заявниці не має зобов`язань на виплату будь-кому контрибуцій чи репарацій, військовий стан до сих пір не оголошено. Група осіб створили організацію під назвою ПрАТ "Рівнеобленерго" та ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", і в злочинний спосіб використовують публічну власність, яка також належить заявниці. Організації під назвою ПрАТ "Рівнеобленерго" та ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" здійснюють незаконні дії, примушують складати незаконні договори та розсилають "попередження", які не підписані та не завірені, незаконно вимагають сплачувати кошти на свої рахунки. Службові особи ПрАТ "Рівнеобленерго" та ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" з метою незаконного заволодіння грошовими коштами на ім`я заявниці, без її дозволу, відкрили особовий рахунок, який не передбачений чинним законодавством України. А гроші, які надходять на цей рахунок, перетікають на офшорні рахунки, а не в бюджет держави. Ця організація обмежує та звужує конституційні і громадянські права і свободи громадян України у злочинний, як на переконання заявниці, спосіб.

Тому, заявниця просить скасувати у повному обсязі судовий наказ (справа № 570/3500/24, номер провадження 2-н/570/456/2024), виданий Рівненським районним судом Рівненської області 18 липня 2024 року за заявою ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" про стягнення на їх користь 8 7 55 грн. 60 коп. як суму заборгованості за спожиту електричну енергію за період з 01 травня 2023 року по 30 червня 2024 року, а також судових витрат у розмірі 302 грн. 80 коп. Відповідним рішенням зупинити і заборонити будь-яку діяльність органу з назвою ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" як такого, що було створено з порушенням чинного законодавства та по факту являється нелегітимним (незаконним). Також зазначає, що стягнути з неї судовий збір не можливо, оскільки вважає вимоги заявника ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" незаконними і протиправними, та у зв`язку з відсутністю договірних відносин між ними.

Перевіривши зазначену заяву на предмет дотримання вимог її оформлення згідно ст. 170 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення даної заяви без розгляду, з огляду на наступне.

Як встановлено ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 цього Кодексу.

Аналіз норм ЦПК України, які регламентують наказне провадження, дає підстави для висновку про те, що наказне провадження - це самостійний вид провадження цивільного судочинства, що існує поряд із позовним і окремим провадженням, якому притаманна певна процесуальна форма, що має певні особливості, пов`язані з тим, що ця форма забезпечує захист прав та інтересів стягувача, що має документи проти боржника, який не виконує свої зобов`язання. Метою наказного провадження є спрощення, скорочення та здешевлення судової процедури у тих випадках, коли це можливо та виправдано, та є ефективним засобом захисту прав боржника у безспірних справах. При вирішенні питання про видачу судового наказу суд не перевіряє обґрунтованість заявлених стягувачем вимог, оскільки на час видачі судового наказу суду невідомо про наявність спору між сторонами, через що в разі незгоди із таким наказом боржник може подати заяву про його скасування чи перегляд за нововиявленими обставинами, наслідком чого є скасування судом такого судового наказу, виданого в порядку наказного провадження.

Частиною третьою ст. 167 ЦПК України встановлено, що судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому Розділом ІІ ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Строк на подачу заяви про скасування судового наказу не був пропущений, проте заява не сплачена судовим збором, відтак наявні підстави для її повернення.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу визначені ст. 170 ЦПК України.

За положеннями цієї статті, заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються:

1) документ, що підтверджує сплату судового збору;

2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;

3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

У заяві про скасування судового наказу заявниця зазначає про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, і мотивує цю незгоду з тим, що:

- вона з ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" не має ніяких договірних відносин;

- організації під назвою ПрАТ "Рівнеобленерго" та ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" здійснюють незаконні дії, примушують складати незаконні договори, незаконно вимагають сплачувати кошти на свої рахунки.

Також просить відповідним рішенням зупинити і заборонити будь-яку діяльність органу з назвою ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" як такого, що було створено з порушенням чинного законодавства та по факту являється нелегітимним (незаконним).

Суд зазначає про наступне.

Право на звернення в суд не є абсолютним, і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року).

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За ст. 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, заявницею не надано будь-яких доказів, які б надавали суду підстави для звільнення її від сплати судового збору, чи прийняти рішення про відстрочку сплати судового збору, чи про розстрочення сплати судового збору на певний строк.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду заяви про скасування судового наказу ставка судового збору становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік", установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 гривень.

Оскільки 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 151 грн 40 коп. (3028 х 0,05), то саме у такому розмірі необхідно було сплатити заявниці судовий збір при поданні заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що до заяви про скасування судового наказу не було додано документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону, також відсутня заява про звільнення заявниці від сплати судового збору, чи заява про відстрочку сплати судового збору на певний строк, чи заява про розстрочення сплати судового збору на певний строк, тому наявні підстави для повернення боржниці заяви без розгляду.

Повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржниці на повторне звернення до суду з заявою, яка оформлена відповідно до вимог ст.170 ЦПК України.

Одночасно суд зазначає, що в порядку розгляду заяви про скасування судового наказу судом не може бути ухвалене рішення про зупинення і заборону будь-якої діяльності ТОВ "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".

За положеннями частини 3 статті 171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Тобто у разі надходження заяви про скасування судового наказу суд може прийняти рішення про повернення заяви. А якщо таке рішення не прийняте, то за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу суд постановляє ухвалу про скасування судового наказу.

Керуючись ст. 170 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 18.07.2024 року у справі № 570/3500/24 (номер провадження 2-н/570/456/2024), виданого Рівненським районним судом Рівненської області 18 липня 2024 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованостіза спожиту електричну енергію у сумі 8755,60 грн. та сплаченого судового збору у сумі 302,80 грн. - повернути боржниці без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Красовський О.О.