КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М. МИКОЛАЄВА
Справа № 488/3499/24
Провадження № 2/488/1625/24
Ухвала

Іменем України

"23" серпня 2024 р. м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду м. Миколаєва Щеглова Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним вище позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у якому просила: припинити право власності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на 1/5 частку транспортного засобу VOLKSWAGEN TOUAREG, 2012 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 за кожним; виплатити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 компенсацію вартості за частки у праві власності в розмірі 99 694,71 грн. кожному; визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/5 частки частку транспортного засобу VOLKSWAGEN TOUAREG, 2012 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху з таких підстав.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до положень Цивільного процесуального кодексу, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. 175, ст. 177 цього Кодексу, зокрема, повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач, може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1). Письмові докази подають в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.3).

Однак, у позовній заяві не зазначено про наявність або відсутність у сторін зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно визначених учасників справи.

За наслідком чого позивачу необхідно вказати в уточненій позовній заяві чи окремому документі про наявність або відсутність зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку відносно учасників справи.

Крім того, обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає, що відповідачі уникають спільного з позивачем подання заяви на перереєстрацію транспортного засобу, не надали і відмовляються надати позивачу нотаріально засвідчену заяву для проведення реєстрації. Також вказує, що увесь тягар утримання спадкового майна було невиправдано покладено відповідачами на позивача. Позивач за власний рахунок здійснює утримання, догляд та вчиняє інші фактичні дії для підтримання транспортного засобу в належному стані. Проте позивач не зазначає, якими доказами це підтверджується.

До того ж, у позовній заяві ОСОБА_1 , власниця 1/5 частки спірного транспортного засобу, звертаючись з вимогою до двох відповідачів, просила визнати за нею право власності на 3/5 частини спірного транспортного засобу.

З огляду на викладене позивач має уточнити свою позовну заяву в частині вимоги про визнання права власності.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини 2 Закону «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру, згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», необхідно сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

Відповідно до частин 3 та 7 статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів.

Однак, до матеріалів позовної заяви додано платіжний документ про підтвердження оплати позивачем 1993,89 грн. судового збору за одну вимогу майнового характеру, виходячи з ціни позову 199 389,42.

До того ж, вимоги про припинення за кожним з відповідачів права власності є двома окремими вимогами немайнового характеру, які мають бути оплачені відповідно до порядку, визначеному у Законі України «Про судовий збір».

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм, викладені в постановах Верховного Суду.

У Постанові від 18.09.2023 у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) https://reyestr.court.gov.ua/Review/113721711 Верховний Суд зазначає, що до позовних заяв немайнового характеру відносять вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Ключовим при визначенні кількості вимог немайнового характеру є питання про те, що слід розуміти під термінопоняттям «вимога» та чи слід враховувати при його визначенні суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі.

Ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б давали змогу зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору в меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

Таким чином, позивач має доплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру та надати суду оригінал квитанції.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштівМиколаїв.ГУК/Корабел.р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37992030
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0014481
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________( ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корабельний районний суд м. Миколаєва (назва суду, де розглядається справа)

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Враховуючи зазначене, доходжу висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, про що невідкладно повідомити позивача та надати їй строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, відповідно до положень ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права власності на спадкове майно залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк не більше десяти днів з моменту отримання ними копії ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали у зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

На ухвалу в частині визначення розміру судового збору протягом 15 днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Я.В. Щеглова