У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 серпня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Чепка В.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Буришин В. В., до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту та визнання за ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку,

встановив:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 26.08.2024 надійшов позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Буришин В. В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту та визнання за ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем у позовній заяві заявлено дві вимоги: немайнового та майнового характеру, у зв`язку з чим, позивач повинен був додати до позовної заяви документи, що підтверджують оплату судового збору за кожною вимогою.

Стосовно сплати судового збору за майновою вимогою суд констатує, що до позовної заяви не додано жодних документів, які б стверджували дійсну вартість спірного нерухомого майна на день подачі позову. У зв`язку з цим, суд позбавлений можливості оцінити вартість спірного нерухомого майна на день подачі позову.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.12 постанови №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами та доповненнями) вартість спірного майна у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, визначається за погодженням сторін, а при його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду. Таким чином, для встановлення ціни позову позивачу необхідно надати докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна.

Оскільки з матеріалів справи неможливо визначити дійсну вартість спірного майна на час подачі позову, позивачу необхідно надати суду відомості про грошову вартість спірного нерухомого майна для підтвердження зазначеної ціни позову. З огляду на викладене, в позовній заяві слід вказати ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду, надати суду звіт про оцінку об`єкта нерухомого майна на який заявлено позовну вимогу та оплатити судовий збір як фізична особа.

Згідно з п.-п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 гривень.

Доказів сплати судового збору за немайновою та майновою вимогами до позовної заяви позивачем не додано.

Таким чином, з урахуванням вищезазначеного, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Буришин В. В., до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту та визнання за ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Чепка