печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року Печерський Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі Ємець Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі 757/13618/24-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компані Фінанс» про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільні справа 757/13618/24-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компані Фінанс» про стягнення коштів.

Так, в рамках розгляду справи представник позивача подав клопотання про витребування доказів через систему «Електронний суд» від 13.05.2024, в якому просить суд витребувати інформацію у приватних виконавців щодо стягнення сум з ряду фізичних осіб на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Компані Фінанс», з метою встановлення повного обсягу отриманих відповідачем коштів, право вимоги на які належать позивачу згідно Договору №01/07.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, шляхом направлення судових повісток та розміщенням інформації про розгляд справи.

Представник відповідача у судове засідання не з`явивися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток та розміщенням інформації про розгляд справи.

Так, суд дослідивши матеріали справи, поданне клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Федяєва СВ., прийшов до висновку вирішення даного питання за відсутності сторін, з метою швидкого розгляду справи.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати клопотання.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема письмовими доказами.

Згідно з ч. 1, ч. 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Також, статтею 83 Цивільного процесуального кодексу України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.

Згідно положень частини восьмої статті 83 Цивільного процесуального кодексу України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що клопотання представника позивача про витребування доказів не підлягає задоволенню, оскільки заявником не зазначені обставини, які можуть підтвердити ці докази або аргументи, які вони можуть спростувати.

Витребування доказів судом має бути застосовано як виключення, а не як правило. Сторона не має зловживати правом клопотати про витребування доказів для отримання якої-небудь інформації, що може бути використана для доведення обставин, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Окрім цього, ухвалами суду від 04.04.2024 та 18.04.2024 було розглянуто клопотання з аналогічними вимогами.

Таким чином, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про витребування доказів, у зв`язку з його необґрунтованістю.

Також, щодо посилання представника позивача на те, що суд має встановити мету та спосіб встановлення істини щодо заявленого клопотання, суд звертає увагу, що у відповідності до частини другої статті 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно п. 2. ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями ст. 44 повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства.

Таким чином, суд не може самостійно визначати мету звернення з даним клопотанням та обставини, які мають бути встановлені у справі.

Також ч. 1, 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

За загальним правилом ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відтак, позивач самостійно визначає свій спосіб захисту, сторін у справі, подає докази, або ж належним чином обґрунтовує необхідність затребування інформації, документів та не можливість самостійного отримання останнього, а суд надає наданим та зібраним доказам при постановленні рішення.

Окрім цього, адвокат у своєму клопотанні, формуючи свою позицію певним чином, намагається здійснювати тиск на суд, зазначаючи про те, що буде звертатись до Вищої ради правосуддя щодо не розгляду клопотання, з урахування того, що позивач та його представник в судове засідання не з`являються, знаючи про розгляд справи.

Так, у березні 2024 дана справа надійшла в провадження судді Ільєвої Т.Г.

28.03.2024 ухвалою суду позовну заяву було залишено без руху.

04.04.2024 ухвалою суду було відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

04.04.2024 ухвалою суд було повернуто представнику позивача заяву про забезпечення доказів.

18.04.2024 ухвалою суду було повернуто клопотання представнику позивача про витребування доказів.

Відтак, зазначене свідчить, що клопотання сторони звернення розглядаються, однак процесуальна поведінка свідчить про не повагу до суду, оскільки з формулювань представника позивача свідчить те, що останній не поважає суд, що на думку суду, є порушунням правил адвокатської етики.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

Також адвокат долучає довідку про те, що він перебуває на військовій службі у військовій частині з 24.03.2022, що у відповідності п.2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є несумісним з діяльністю адвоката, що в подальшоиму може бути підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

З врахуванням зазначених обставин, клопотання про витребування доказів, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 43, 76, 81, 84, 247, 258-261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі 757/13618/24-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компані Фінанс» про стягнення коштів - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна ІЛЬЄВА