Справа №336/1503/24
Провадження № 2/336/1478/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

22 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Звєздової Н.С.,

при секретарі судового засідання Іванченко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 через підсистему (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернулася з вказаним позовом до суду, в якому просить:

1) визнати недостовірною та такою, що принизила честь та гідність, ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, поширену ОСОБА_2 , а саме: « ОСОБА_1 погрожує, палить будинки, обливає людей кислотою», « ОСОБА_1 не заплатила 20 мільйонів доларів податків», «це страшна людина», «вона входить в довіру і забирає товар», «Завадська платила заробітну плату і коли сума доходила до ЗО тисяч звільняла і повертала собі ці гроші», « ОСОБА_1 безпричинно звільняла, била, виганяла людей», «вона забирає останнє», «вона зі своїм чоловіком йде в депутати, як-то кажуть братва рвется к власти», «вона присвоїла готівку», « ОСОБА_1 це ракова пухлина України, яка пускає свої метастази 15 років», « ОСОБА_1 . Спілкується з ОСОБА_3 , вони є проросійськими, можливо вони займаються контрабандою»;

2) зобов`язати ОСОБА_2 у строк 10 календарних днів з дня набрання законної сили судовим рішенням спростувати поширену ним недостовірну інформацію, а саме: « ОСОБА_1 погрожує, палить будинки, обливає людей кислотою», « ОСОБА_1 не заплатила 20 мільйонів доларів податків», «це страшна людина», «вона входить в довіру і забирає товар», «Завадська платила заробітну плату і коли сума доходила до ЗО тисяч звільняла і повертала собі ці гроші», « ОСОБА_1 безпричинно звільняла, била, виганяла людей», «вона забирає останнє», «вона зі своїм чоловіком йде в депутати, як-то кажуть братва рвется к власти», «вона присвоїла готівку», « ОСОБА_1 це ракова пухлина України, яка пускає свої метастази 15 років», «Завадська АГ. Спілкується з ОСОБА_3 , вони є проросійськими, можливо вони займаються контрабандою», тим же способом, яким вона була поширена, а саме шляхом розміщення відповідного відео на своїй особистій сторінці у мережі Іnstagram;3) с

3) стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50 000 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 коп.) моральної шкоди, завданої в наслідок поширення ОСОБА_2 недостовірної інформації;

4) стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати, понесені у зв`язку із розглядом справи.

Ухвалою суду від 12.04.2024 позов залишено без руху, позивачці надано строк для усунення недоліків, які позивачкою усунуті вчасно та в повному обсязі.

На підставі Розпорядження Верховного Суду № 29/0/9-22 від 10.05.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», розгляд справ, які відносяться до територіальної підсудності Оріхівського районного суду Запорізької області здійснюється Шевченківським районним судом м. Запоріжжя.

Ухвалою суду від 22.04.2024 відкрито провадження по вказаній справі, розгляд справи призначено у спрощеному позовному провадженні з викликом (повідомленням) сторін.

Ухвала суду разом з судовою повісткою була направлення на поштові адреси сторін, що були зазначені в позові та встановлені судом.

04.06.2024 представником відповідача адвокатом Штабовенко Д.В. через підсистему (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» було подано клопотання про перенесення розгляду справи, призначеного на 05.06.2024.

В судове засідання, призначене на 05.06.20224 сторони не з`явилися, а тому судове засідання було перенесено, у зв`язку з неявкою сторін по справі.

В судове засідання, призначене 22.08.2024 позивачка повторно не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, повідомлялася судом належним чином, відповідно до вимог ст.128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки на зазначені у позові: адресу місця проживання та номер телефону.

Конверт повернувся до суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до положень п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, вважається належним чином повідомлення позивачки про розгляд справи у суді.

Крім того, позивачка, будучи зареєстрованою в підсистемі (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», завчасно отримувала на свій електронний кабінет судові виклики про явку в судове засідання.

Згідно довідок про доставку СМС-повідомлення, на зазначений у позові номер телефону позивачки, сповіщення про виклик до суду доставлено не було.

З огляду на вказане, судом були використані всі засоби для завчасного та належного сповіщення позивачки про розгляд справи.

Проте, позивачка, не з`явившись в судові засідання, про причини неявки суду не повідомила, з заявою про розгляд справи без її участі або про перенесення розгляду справи, до суду не зверталася.

Положеннями п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, неприбуття позивачки в судове засідання повторно, неповідомлення позивачкою про причини її неприбуття до суду повторно, неподання заяви про розгляд справи за її відсутності та неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою позивачки свідчить про наявність обставин, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, за яких позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до правового висновку, Великої палати Верховного суду, зазначеного у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

За вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Згідно приписів ст.58, ч.ч. 3,5 ст.223 ЦПК України, позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно положень п.3 ч.1ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності. Наведений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду у справі № 522/22303/14-ц від 27.03.2020 та у справі № 658/1141/18 від 21.09.2020 .

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо застосування статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, там, де існують апеляційні або касаційні суди, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (рішення від 17 січня 1970 року у справі «Delcourt v. Belgium» («Делькур проти Бельгії»), заява № 2689/65, пункт 25 та рішення від 11 жовтня 2001 року у справі «Hoffmann v. Germany» («Гофман проти Німеччини»), заява № 34045/96, пункт 65).

ЄСПЛ вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (рішення від 08 квітня 2010 року у справі «GUREPKA v. UKRAINE (№ 2)» («Гурепка проти України (№ 2)»), заява № 38789/04, § 23).

Також ЄСПЛ зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (рішення від 13 грудня 2011 року у справі «TRUDOV v. RUSSIA», заява № 43330/09, § 25, 27).

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

При цьому, відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Крім того, Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2020 у справі № 759/14068/19 та у Постанові Верховного Суду від 20.01.2023 у справі №465/6147/18 .

З матеріалів справи вбачається, що позивачка повторно не з`явилася у судове засідання з розгляду справи по суті, хоча до цього отримавши ухвалу по залишення її позову без руху, усунула недоліки, зазначені у ній (а отже мала можливість брати участь у справі), не подала жодної заяви про розгляд справи у її відсутність чи про відкладення судового засідання з посиланням на поважні причини, повідомлялася судом завчасно та належним чином, що вказує на зловживання позивачкою своїми процесуальними правами. Неявка позивачки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

У постановах Верховного Суду від 11.01.2023 у справі № 500/3032/18, від 12.01.2023 у справі № 205/3009/16, від 14.02.2023 у справі № 947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Таким чином, положення ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Відповідно до положень ст.223 ЦПК України в даному випадку відсутні правові підстави для відкладення судового засідання, оскільки позивачка повторно не з`явилася для розгляду справи.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивачка вдруге не з`явилася до суду без поважних причин.

Суд залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання - при цьому причини повторної неявки, чи їх поважність значення не мають. (ВС КЦС, справа №711/7486/19 від 28.03.2023)

За таких обставин, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що позивачка повторно не з`явилася у судове засідання для розгляду справи по суті, протягом декількох місяців взагалі не проявляючи жодного інтересу до своєї справи, не позбавлена була можливості подавати будь-які заяви через підсистему (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», засобами електронного чи поштового зв`язку, даних про те, що перебуває за межами міста (країни) суду не надала, з клопотанням про проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку до суду не зверталася, - суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст.46,47,55,84,223,247,257,258,260,261,268,353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що після усунення умов, які були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутись до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Реквізити учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання (зареєстроване): АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання (зареєстроване): АДРЕСА_2 .

Суддя: Н.С. Звєздова