Провадження № 2-зз/638/70/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2024 року м.Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Заварза Т. В., розглянувши матеріали заяви про скасування заходів забезпечення позову (зняття арешту з майна), -

В С Т А Н О В И В:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 , зацікавлена особа ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову (зняття арешту з майна).

Вивчивши заяву та додані до неї матеріали, суддя встановив, що вона подана без додержання вимог, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Заявниця стверджує, що арешт на нерухоме майно було накладено ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.12.1989, а сторонами у справі, у якій було накладено арешт була ОСОБА_3 (померла) та ОСОБА_4 (померла).

Отже, заявниця не є учасником судової справи, у якій було накладено арешт на майно.

Вимоги до заяви про скасування заходів забезпечення позову визначаються ст. 158 ЦПК України, з урахуванням вимог статті 183 ЦПК України, де викладено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

ОСОБА_1 не є особою, яка може підписати (звернутися) із заявою про скасування заходів забезпечення позову, накладених у судовій справі, учасниками якої були ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Окрім того, до заяви про скасування заходів забезпечення позову (зняття арешту з майна) додано заяву про витребування доказів.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 2 ст. 83 ЦПК України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Отже, правом на витребування доказів цивільне процесуальне законодавство наділяє учасників справи у позовному провадженні, а відповідне клопотання повинно бути подано разом із позовною заявою.

На підставі вище викладеного, керуючись ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову (зняття арешту з майна) та заяву про витребування доказів повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали суду складено: 26.08.2024.

Суддя Т. В. Заварза