Номер провадження 2/404/2685/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2024 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Шевчук Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про зменшення розміру стягуваних аліментів за рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 15.08.2017 року (справа № 404/2479/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши у розмірі 1/6 частки від заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку). Позов мотивований тим, що рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 15.08.2017 року з позивача на користь відповідача було стягнуто аліменти на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ? частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, тобто до 18.08.2032 року. Постановою Полтавського апеляційного суду від 11 липня 2019 року за позовом ОСОБА_4 зміну способу стягнення аліментів, змінено спосіб стягнення аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та стягнуто аліменти у розмірі 1/6 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 28.02.2019 року і до досягнення повноліття. Зазначає, що наразі ОСОБА_4 подала позов про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що продовжує навчання, у розмірі ? частки від заробітку (доходу), до 30.06.2025 року. Також позивач вказує, що у нього на утриманні перебуває непрацездатна за віком мати, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . А відтак, як зазначає позивач у зв`язку з погіршенням його матеріального стану, останній звернувся до суду з відповідним позовом.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 29 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків (а.с.16).

На виконання вимог ухвали Кіровського районного суду міста Кіровограда від 29 січня 2024 року позивачем подано заяву (вх. № 17010 від 18.04.2024 року), якою усунуто недоліки вказані в ухвалі судді від 29.01.2024 року (а.с.19-37).

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 23 квітня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання (а.с. 38).

Через канцелярію суду відповідачем подано відзив на позов (вх. № 20219 від 08.05.2024 року), в якій остання заперечує проти задоволення позовних вимог, зазначає, що 17.03.2020 року доньці позивача від першого шлюбу виповнилось 18 років і вона набула повноліття, тобто постанова Полтавського апеляційного суду від 11 липня 2019 року втратила будь-яке значення для вирішення даного спору. Крім того, зазначила, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що наразі з позивача стягуються аліменти на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка продовжує навчання. Як і докази того, що на утриманні позивача перебуває непрацездатна матір ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Також відповідач вказала, що після подачі позову до суду позивач уклав шлюб з ОСОБА_7 , та додав копії свідоцтв про народження ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 , вказавши що вказані діти також перебувають на його утриманні. При цьому, будь-яких доказів такого утримання позивачем до суду не надано, шлюб сам по собі не може слугувати доказом того, що вищевказані діти перебувають на утриманні позивача. А відтак, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову (а.с.44-74).

В свою чергу, позивачем надано до суду відповідь на відзив (вх. № 22303 від 22.05.2024 року) в якому останній зазначає, що ОСОБА_7 є дружиною позивача та інвалідом 2 групи, що підтверджується довідкою серії 12ААВ. На даний час перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 06.04.2022 року по 04.02.2025 року. Отже зазначає, наразі його дружина не працює та перебуває на його утриманні. У зв`язку з вищезазначеними обставинами позивач зазначає, що не в змозі сплачувати відповідачу ? розміру аліментів, а тому просить суд задовольнити позовні вимоги (а.с.85-105).

В судове засідання позивач не з`явився, подав до суду заяву (вх. № 33995 від 13.08.2024 року) про розгляд справи за його відсутності та підтримання позовних вимог (а.с. 106-107).

Відповідач в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву (вх. № 34036 від 13.08.2024 року) про розгляд справи за її відсутності (а.с. 108).

Розглянувши наявні матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке.

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 9 від 08.11.2023 року, батьками ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.7).

Рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 15 серпня 2017 року стягнуто з ОСОБА_1 , аліменти на користь ОСОБА_2 , на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 19.04.2017 року, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.55-58).

У відповідача є ще одна дочка. Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 23.10.2012 року виданого Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції Полтавської області батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_10 (а.с.6).

Позивачем до матеріалів позову долучено довідку № 219 від 06.10.2023 року про те, що ОСОБА_5 є студентом Полтавського державного медичного університету медичного факультету № 1 5 курсу 8 групи. Денна форма навчання з 01.09.2019 року по 30.06.2025 року (а.с.25).

Відповідач наразі перебуває у шлюбі. Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 26 січня 2024 року укладено шлюб між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що складено відповідний актовий запис № 27. Прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка: ОСОБА_11 , дружини: ОСОБА_12 . Зазначене підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 26.01.2024 року (а.с.27). Згідно довідок до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12 ААБ № 584834 дружина відповідача - ОСОБА_7 є інвалідом другої групи, може виконувати легку працю (а.с.30-31).

Згідно статті 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до статті 182 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно до частини третьої статті 181 Сімейного кодексу України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до статті 192 Сімейного кодексу України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось з них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 273 Сімейного кодексу України, якщо матеріальний або сімейний стан особи, яка сплачує аліменти, чи особи, яка їх одержує, змінився, суд може за позовом будь-якого з них змінити розмір встановлених аліментів або звільнити від їх сплати. Суд може звільнити від сплати аліментів осіб, зазначених у статтях 267-271 цього Кодексу, за наявності інших обставин, що мають істотне значення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789 ХІІ (78912) від 27.02.1991 року та набула чинності для України 27.09.1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного морального і соціального розвитку дитини.

Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Аналізуючи зміст статтей 181, 192 Сімейного кодексу України, суд приходить до висновку, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Так, Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду.

У статті 192 Сімейного кодексу України наведено перелік обставин, за яких суд може винести рішення, зокрема, про збільшення (зменшення) розміру аліментів. Такими обставинами є: зміна матеріального стану, зміна сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я як особи, з якої стягуються аліменти, так і особи, на чию користь вони стягуються, та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Тому, виходячи з вимог чинного законодавства, вказані обставини повинні бути суттєвими і відігравати значну роль у житті заявника, платника аліментів та доведеними при розгляді спору про зменшення або збільшення розміру аліментів, встановлених рішенням суду.

Із зазначених норм закону також випливає, що зміна розміру аліментів, визначеного рішенням суду, є правом суду, а не його обов`язком, та може бути застосовано при наявності відповідних обставин для цього.

Крім того, пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів, у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі № 6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями статті 192 Сімейного кодексу України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки стаття 192 Сімейного кодексу України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

З аналізу зазначених правових норм також вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів.

Згідно статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до положень частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як роз`яснено в пункті 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Вирішальним фактором принципу змагальності сторін є обов`язок сторін у доказуванні, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів.

Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Дослідивши матеріали справи та подані докази, суд погоджується з доводами відповідача, що долучена позивачем копія пенсійного посвідчення № НОМЕР_3 видана на ім`я ОСОБА_6 не слугує беззаперечним доказом утримання позивачем свої матері, адже така копія пенсійного посвідчення є доказом того що, ОСОБА_6 перебуває на обліку Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області та щомісячно отримує пенсію за віком. Також, позивач у позові посилається на постанову Полтавського апеляційного суду від 11 липня 2019 року за позовом ОСОБА_4 зміну способу стягнення аліментів, змінено спосіб стягнення аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та стягнуто аліменти у розмірі 1/6 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 28.02.2019 року і до досягнення повноліття. Однак 17 березня 2020 року дочка позивача ОСОБА_5 березня 2002 року народження, стала повнолітньою. А тому постанова Полтавського апеляційного суду від 11 липня 2019 року, не має будь-якого значення для вирішення вказаних спірних правовідносин, та не є доказом погіршення матеріального стану позивача.

Також судом не приймається до уваги доводи позивача щодо того, що наразі існує позовна заява ОСОБА_4 щодо стягнення з нього аліментів на утримання повнолітньої дочки ОСОБА_5 березня 2002 року народження, яка продовжує навчання, так як доказів такого стягнення аліментів з відповідача суду не надано. Подана довідка з навчального закладу є доказом того, що ОСОБА_5 березня 2002 року народження навчається, однак не доводе матеріальну участь позивача у навчанні повнолітньої дочки.

Також варто зауважити та погодиться з доводами відповідача, що долучені позивачем копії свідоцтв про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , жодним чином не доводять того, що вказані малолітні діти перебувають виключно на утриманні позивача, оскільки у вказаних дітей в копіях свідоцтв про народження зазначені батьки. Позивачем не надано жодного доказу того, що батько ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_13 , та батько ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 є ОСОБА_14 , не приймають участі у вихованні дітей та не надають їм матеріальної допомоги.

Як і не доведено позивачем того, що дружина ОСОБА_7 не отримує соціальних пільг, пенсії, допомоги по догляду за дитиною, аліментів на утримання малолітніх дітей, а тому перебуває на повному утриманні позивача.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів погіршення свого матеріального стану, що може вплинути на зміну розміру аліментів, всі подані докази позивачем спростовані відповідачем. Позов є безпідставним, не обґрунтованим та не доведеним, а відтак суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 180,181, 182, 192, 273 Сімейного кодексу України, статями 4, 10, 12, 76-81, 141, 263-265 Цивільного процессуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, відмовити.

Судові витрати залишити по фактично понесеними позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення суду складено 19.08.2024 року.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського Л. Д. Кулінка

районного суду

м.Кіровограда