ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8454/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Мицик Ю.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач), про розірвання шлюбу.

Дарницький районний суд м. Києва ухвалою від 13.08.2024 залишив позовну заяву без руху та надав позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали, вказав спосіб їх усунення та роз`яснив наслідки їх неусунення.

Ухвалу було направлено засобом поштового зв`язку. На адресу суду 21.08.2024 повернувся поштовий конверт адресований позивачці з відміткою про причини повернення: «Адресат відсутній за вказаною адресою». Лист направлено позивачці на адресу зазначену нею у позовній заяві: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно п. 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

На підставі вищевикладеного суддя приходить до висновку, що ухвала суду від 13.08.2024 про залишення позовної заяви без руху вручена позивачу, а вимоги встановлені в ухвалі останнью не виконані.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись нормами ч. 3 ст. 185, ст. 260, 261, 352-354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу.

Копію позовної заяви залишити в суді.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.С. Мицик