ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/6130/13-ц
Провадження № 2/210/11/24
У Х В А Л А

іменем України

22 серпня 2024 року

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Скотар Р.Є.

за участю секретаря Новосилецького В.О.,

розглянувши згідно з вимогами частини 2 ст. 247 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом адвоката Соловей Дмитра Георгійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Скотар Р.Є. перебуває вищевказана справа.

Ухвалою суду від 29 січня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.58).

В судове засідання, призначене на 26.02.2024 року позивач, його представник та відповідачі не з`явились, про місце і час судового розгляду були повідомлені належним чином, у зв`язку з чим, розгляд справи було відкладено на 10.00 год. 26.03.2024 року.

В судове засідання, призначене на 25.04.2024 року позивач, його представник та відповідачі не з`явились, про місце і час судового розгляду були повідомлені належним чином, у зв`язку з чим, розгляд справи було відкладено на 10.00 год. 28.05.2024 року.

В судове засідання, призначене на 28.05.2024 року позивач, його представник та відповідачі не з`явились, про місце і час судового розгляду були повідомлені належним чином.

Ухвалою суду від 28 травня 2024 року визнано явку позивача ОСОБА_1 обов`язковою. Відкладено судове засідання у цивільній справі за позовом адвоката Соловей Дмитра Георгійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу - на 27 червня 2024 року на 10 год. 10 хв. (а.с.90-91).

В судове засідання, призначене на 27.06.2024 року позивач, його представник та відповідачі не з`явились, про місце і час судового розгляду були повідомлені належним чином.

Ухвалою суду від 27 червня 2024 року визнано повторно явку позивача ОСОБА_1 обов`язковою. Відкладено судове засідання у цивільній справі за позовом адвоката Соловей Дмитра Георгійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу - на 17 липня 2024 року на 09.10 годину (а.с.97-98).

В судове засідання, призначене на 17.07.2024 року позивач, його представник та відповідачі не з`явились, про місце і час судового розгляду були повідомлені належним чином.

Ухвалою суду від 17 липня 2024 року визнано повторно явку позивача ОСОБА_1 обов`язковою. Відкладено судове засідання у цивільній справі за позовом адвоката Соловей Дмитра Георгійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу - на 08.30 годину 22 серпня 2024 року (а.с.115-116).

В судове засідання призначене на 22 серпня 2024 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить трекінг статусу відстеження, відповідно до якого ухвала суду від 17.07.2024 року, відправлена позивачу ОСОБА_1 повертається за зворотною адресою з позначкою про відсутність адресата за вказаною адресою. Причини неявки суду не повідомив, клопотань до суду не надходило.

В судове засідання призначене на 22 серпня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Соловей Д.Г. не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку смс-повідомлення про дату і час судового розгляду. Причини неявки суду не повідомив, клопотань до суду не надходило.

В судове засідання призначене на 22 серпня 2024 року відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, клопотань не надходило.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Згідно зі ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Відповідно до принципу диспозитивності, встановленого ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Сторони використовують свої права, закріплені ст. 43,49 ЦПК України на власний розсуд.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Зазначене вище відповідає висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20) та від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, а саме п. 1 ст. 6 установлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі № 1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Суд зазначає, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права (рішення Європейського суду з прав людини від 12.07.2001 року у справі "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини").

Крім того, Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків, про що наголошено в рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Каракуця проти України» від 16.02.2017 року.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення заяви без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

За змістом вказаних положень цивільного процесуального законодавства правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту ч. 5 ст. 223 ЦПК України, яка кореспондується з п.3 ч.1ст.257 ЦПК України вбачається, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за відсутності позивача (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість в змозі відкласти розгляд справи. При повторній же неявці позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Таким чином, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Соловей Д.Г., будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судові засідання, призначені на 26.02.2024, 26.03.2024, 25.04.2024, 28.05.2024, 27.06.2024, 17.07.2024, 22.08.2024 не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Клопотань до суду не надходило, ані безпосередньо до канцелярії суду, ані засобами поштового зв`язку.

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи шляхом направлення судових повісток та ухвал суду про визнання його явки обов`язковою, на адресу реєстрації позивача зазначену в позовній заяві на 26.02.2024, 26.03.2024, 25.04.2024, 28.05.2024 в судові засідання не з`явився, явку свого представника не забезпечив.

Ухвалами суду від 28 травня 2024 року, 27 червня 2024 року, 17 липня 2024 року визнано явку позивача ОСОБА_1 до судового засідання обов`язковою, однак ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 27.06.2024, 17.07.2024, 22.08.2024 не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Клопотань до суду не надходило, ані безпосередньо до канцелярії суду, ані засобами поштового зв`язку.

Отже, позивач, будучи обізнаний про розгляд судом цивільної справи, повідомлений про дати судових засідань не вчинив дій, направлених на сприяння здійснення правосуддя. Суд розцінює такі його дії як втрату зацікавленості в кінцевому результаті розгляду справи. Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк.

Суд приймає до уваги, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, зі змінами, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Однак, позивач будучи постійно належним чином повідомленим про дати судових засідань, жодних заяв до суду про неможливість його з`явлення та з`явлення його представника, у зв`язку з цією обставиною, не надавав.

Таким чином, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без розгляду, оскільки належним чином повідомлений позивач, явка якого визнана судом обов`язковою, повторно не з`явився в судове засідання.

Разом з тим, суд звертає увагу та те, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 223, 257, ст. ст. 247, 258, 353-354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Р. Є. Скотар