26.08.2024
Справа № 642/168/24
Провадження №2/642/469/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2024 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Гримайло А.М.,

за участю секретаря Антонян А.М.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Виконавчого комітету Харківської міської ради, в якому просить визнати право власності в порядку спадкування за законом після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/2 частку від 1/2 частки житлового будинку АДРЕСА_1 та на 1/2 частку від 1/6 частки квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 19.01.2024 вищевказану заяву було залишено без руху. Вказану ухвалу позивачка, згідно відмітки на рекомендованому повідомленні отримала 16.02.2024.

20.02.2024 від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 26 лютого 2024 року провадження у справі відкрито, розгляд вирішено проводити у загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання.

29.04.2024 позивачем до суду надано уточнену позовну заяву, відповідно до якої позов пред`явлено до Харківської міської ради Харківської області про визначення права власності в порядку спадкування.

У підготовчому судовому засіданні позивачка та її представник просили прийняти уточнену позовну заяву.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Ознайомившись з уточненою позовною заявою, суд дійшов наступних висновків.

Зазначена уточнена позовна заява відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Підстав, передбачених ст. 185 ЦПК України для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви судом не вбачається.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. З огляду на викладене, суд вбачає підстави прийняти уточнену позовну заяву до розгляду та долучити до матеріалів справи.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року в справі № 916/1764/17.

При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Враховуючи, що представник позивача у встановлений законом строк подала уточнену позовну заяву, то суд вважає за необхідне уточнену позовну заяву прийняти до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням уточнених позовних вимог.

Керуючись ст.49, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти уточнену позовну заяву позивача у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В подальшому розглядати справу з урахуванням уточнений позовних вимог.

Роз`яснити відповідачу, що він має право надати відзив на уточнені позовні вимоги у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Гримайло