19.08.2024 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/6753/24
Провадження № 2/644/3228/24
УХВАЛА

іменем України

19 серпня 2024 року суддя Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

установив:

Представник позивачки адвокат Савченко О.О., яка діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АХ № 1202369 від 22.07.2024, звернулась в інтересах ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, у зв`язку із чим її слід залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

В порушення п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначена ціна позову, або вказівка на звернення до суду із позовом немайнового характеру.

Вказаний недолік може бути усунутий шляхом зазначення ціни позову або вказівки про те, що позов немайнового характеру.

Крім того, в порушення вимог п.п. 7, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) .

Зі змісту позовної заяви вбачається, що єдиним спадкоємцем, який фактично прийняв спадщину є відповідачка, ОСОБА_2 , однак до позовної заяви докази в підтвердження цього не додано.

Крім того, відповідно до п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року - свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження. Крім того, в п. 24 Постанови указано, що суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Крім цього, як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Так, позивач звертається до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 , проте, зі змісту позовної заяви не вбачається, що відповідачка ОСОБА_2 заперечує щодо прийняття спадщини позивачкою, а також до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердження прийняття спадщини відповідачкою.

Також, звертаючись до суду з вказаним позовом, стороною позивача не додано документів про коло всіх спадкоємців після смерті ОСОБА_3 з метою визначення суб`єктного складу провадження та звернення до суду з позовом до належного відповідача.

Так, при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину за спадкодавця.

Відтак, для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину. Ці обставини визначають і як фактичне підґрунтя позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

Отже, стороні позивачки потрібно уточнити коло осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 3ст. 185 ЦПК України.

Керуючись статями 175,177,185 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Повідомити сторону позивачки про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви, а саме: зазначити ціну позову або посилання, що позов немайнового характеру; зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначити докази, що підтверджують обставини, на які посилається сторона позивачки; уточнити коло осіб, які беруть участь у справі.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення стороні позивача даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернена позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Попова