Справа № 190/1376/24
Провадження №2/190/401/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2024 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Саксаганської сільської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Саксаганської сільської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ОСОБА_2 є її матір`ю, ІНФОРМАЦІЯ_1 мати померла. Після її смерті залишилось спадкове майно, до складу якого входить земельна ділянка площею 6,3273 га, кадастровий номер :01:001:0091 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Грушуватської сільської ради Кам`янського району Дніпропетровської області. З питанням отримання свідоцтва про право на спадщину звернулась до Жовтоводської державної нотаріальної контори, проте отримала відмову, з посиланням на те, що нею пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустила з поважної причини, так як вона вважала, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України перебіг строку для прийняття спадщини зупинявся.

У зв`язку з вищевикладеним, просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву з проханням справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і на підставах викладених в позовній заяві.

Відповідач Саксаганська сільська рада Кам`янського району Дніпропетровської області в судове засідання свого представника не направили, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином, подали до суду заяву з проханням справу розглядати без їх представника /а.с.25/.

За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Грушуватка Кам`янського району Дніпропетровської області померла ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть/а.с.7/.

31 травня 2024 року державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори Водолазькою Т.Ф. позивачу ОСОБА_1 надано роз`яснення, згідно якого з метою отримання свідоцва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 рекомендовано звернутися до суду з питанням визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини/а.с.9/.

Згідно листа державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори Водолазької Т.Ф. від 16.07.2024 року спадкова справа на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 не заводилась /а.с. 30/.

Положеннями статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (ЦК - України), чинного на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У частині 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1 статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, перелік підстав для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, не є вичерпним.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином, ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_2 у встановлений строк до нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини не звернулась, причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, що і дає підстави для задоволення позову.

Керуючись ст.12, 80, 81, 263-265, ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Саксаганської сільської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частину рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса