У Х В А Л А

15.08.2024 Справа №607/9611/24 Провадження №2-во/607/83/24

місто Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі:

головуючого судді Герчаківської О. Я.,

за участі секретаря судового засідання Баб`як Н. О.,

розглянувши в судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

27 травня 2024 року Тернопільським міськрайонним судом Тернопільської області ухвалено рішення у справі № 607/9611/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу; позов задоволено; розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 20 червня 1987 року Дубівецькою с/Радою Тернопільського району Тернопільської області, актовий запис за № 6.

13 серпня 2024 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просила суд внести до рішення виправлення описки, допущеної в третьому абзаці описової частини рішення, а саме правильно зазначити по-батькові одного з синів ОСОБА_4 , замість неправильного ОСОБА_5 . Зазначила, що вона сама допустила описку у позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

В силу ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Верховний Суд у своїй постанові від 21 липня 2020 року в справі № 521/1074/17 роз`яснив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмововербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму ВСУ «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховним Судом України у постанові № 22ц/354/11 від 29 січня 2021 року вказано, що суд може виправити лише ті арифметичні помилки або описки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки або описки наявні в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Тобто, описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмововербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону.

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, нею вказано у другому абзаці: «Від цього шлюбу у нас народився син, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 », тобто описка, яку просить виправити позивачка, допущена нею при складанні позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 265 ЦПК України рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин. В описовій частині рішення зазначаються: 1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача (п. 1 ч. 3 ст. 265 ЦПК України).

Відтак, в абзацах першомучетвертому описової частини рішення судом викладено позицію позивачки ОСОБА_1 , яка узгоджується із змістом її позовної заяви про розірвання шлюбу.

Разом з тим, у мотивувальній частині рішення судом вказано:

У шлюбі в сторін народилися:

- син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , яке видане повторно 17 травня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Тернопільського міського управління юстиції Тернопільської області України;

- син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , яке видане 20 травня 1988 року відділом ЗАГСУ Тернопільського міськвиконкому.

За вказаних обставин, суд вважає за доцільне відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, оскільки така описка допущена безпосередньо позивачкою.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 260, 261, 269, 353, 354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Герчаківська