Справа № 632/1050/24
провадження № 2-во/632/52/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у виправленні описки у судовому рішенні

15 серпня 2024 р. м. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі судді Кочнєва О.В., розглянувши у залі суду без участі сторін по справі за заявою відповідача питання виправлення опискив ухвалі Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 12 серпня 2024 року за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на малолітню дитину,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 12.08.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача було залишено без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.257 ЦПК України, роз`яснено подальший дії в разі бажання забезпечити найкращі інтереси дитини.

Не погоджуючись із вступною та мотивувальною частинами вказаної ухвали відповідач 13.08.2024 року подав заяву про виправлення описки, в якій просив визнати поданий ним відзив по справі, який суд визнав не поданим через не направлення копії відзиву позивачки, вказав на те, що суд розкрив його місця проживання без його згоди через що, на його думку, суд та позивачка мають незаконні зв`язки та корупційні схеми.

Відповідно до ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Враховуючи, що вказане питання розглядається судом без повідомлення сторін по справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши подану заяву та її обгрунтування, суд приходить до думки, що у її задоволенні слід відмовити, виходячи з наступного.

Дійсно до відзиву приєднаний як додаток чек АТ «Укрпошта» від 12.07.2024 року про направлення позивачці рекомендованого листа, однак жодних даних, що містив вказаний лист суду надано не було, опису вказаного листа немає (а.с.34, зворотній бік).

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до абз. 1 та 2 частини сьомою статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи; такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі цінним листом з описом вкладення.

Тому саме направлення цінного листа з описом вкладення є підтвердженням направлення, в даній справі, позивачці саме відзиву з усіма долученими до нього документами, тобто в цьому випадку діє презумпція доведеності відправлення відповідної заяви по суті позову саме з боку відповідача, що він не зробив, а тому відсутні підстави для внесення виправлень до ухвали суду від 12.08.2024 року в частині визначення письмових пояснень відповідача саме як відзиву.

Щодо розкриття судом інформації про місце фактичного проживання відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи; у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Тобто відповідач не просто може, а повинен повідомляти суд про своє місця проживання, у тому числі фактичне, це не є його правом, це є його процесуальним обов`язком.

При цьому судом з наданих документів не встановлено, що відповідач перебуває під охороною Державною служби охорони, не є свідком або потерпілим у кримінальному провадженні, якому наданий цілодобовий захист органами Національної поліції України та він не є особою, якій наданий захист Службою безпеки України. Тобто дії відповідача в цій частині пов`язані з його особистим сприйняттям власного статусу в частині його фактичного місця проживання, що для вирішення справи не має жодного правового значення.

В контексті роз`яснення позивачці передумов для подальших дій щодо стягнення з відповідача аліментів (в разі її бажання та не оскарження ухвали суду від 12.08.2024 року), який, як встановлено судом, є батьком дитини відповідно до діючого законодавства, то в цій частині суд керувався найвищими інтересами дитини, що є для суду пріоритетом над позицією відповідача щодо збереження його фактичного місця проживання, оскільки аліменти призначені для утримання дитини і в цій частині саме обов`язок суду роз`яснити позивачці її подальші дії безвідносно прийнятого у справі судового рішення за заявленими нею позовними вимогами.

Щодо вказівки відповідача на наявність між позивачкою та судом незаконних зв`язків та корупційних схем за відсутності жодного доказу вказаних фактів, то в цій частині суд розцінює такі образливи вислови відповідача невдоволенням судовим рішенням, яке він, по-перше, може оскаржити в апеляційному порядку, по-друге, звернутися з приводу своєї думки до Національного антикорупційного бюро України із відповідною заявою, і по-третє, написати на суддю дисциплінарну скаргу до Вищою ради правосуддя, що є його правом, яке суд не може контролювати.

Ані під час авторозподілу справи, ані під час слухання справи суд не вбачав та не вбачає підстав для самовідводу від розгляду даної справи, а відводів складу суду з боку сторін заявлено не було.

В той же час суд роз`яснює відповідачеві, що надходження нових процесуальних та позапроцесуальних заяв як в даній справі, так і загалом на адресу Первомайського міськрайонного суду Харківської області з цими або іншими образливими наклепницькими повідомленнями від відповідача на адресу складу суду буде мати наслідком вже звернення саме судді до Вищої ради правосуддя із повідомленням про втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя із наданням копій заяв відповідача, які, за загальним правилом, в разі їх задоволення, призводять до порушення кримінальних проваджень відносно осіб, які такі дії відносно судді здійснюють офісом Генерального прокурора України, про що суд ставить до відома відповідача, роз`яснюючи йому наслідки подання відповідних заяв у формі, як це було здійснено у заяві відповідача від 13.08.2024 року.

Враховуючи викладене, підстав для виправлення описки за заявою відповідача від 13.08.2024 року суд не вбачає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.7 ст.14, ч.2 ст.247, ч.2 ст.258, ст. 269, ч.5 ст. 275, ч.1 ст.353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 у виправленні описки в ухвалі Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 12 серпня 2024 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на малолітню дитину відмовити за безпідставністю.

Копію ухвали надіслати позивачці засобами поштового зв`язку, а відповідачеві засобами Електронного суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду безпосередньо або шляхом використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії ухвали суду.

Суддя - Олег КОЧНЄВ