Справа № 358/1052/23 Провадження № 2/358/236/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київськї області у складі головуючого судді Лебединець Г.С., секретаря судового засідання Ведмеденко І.В., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення участників справи цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

13.07.2023 позивач АТ КБ "ПриватБанк" звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 в порушення ст.1049, ст. ст. 610, 611 ЦК України не виконує свої зобов`язання за кредитним договором б/н від 30.03.2018, у зв`язку із чим у нього виникла заборгованість. Просить суд стягнути із ОСОБА_1 на користь АТ КБ "Приват Банк" заборгованість станом на 10.03.2023 в розмірі 37 123,65 грн., яка складається з наступного: 30 211, 41 грн. - заборгованість за кредитом, 6 912,24 грн. - заборгованість за відсотками за користуваня кредитом.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.07.2023, головуючим суддею у справі визначено суддю Кіхтенка С.О. Останнім справа по суті не розглянута.

26.06.2024 по справі на підставі розпорядження № 123 керівника апарату суду здійснений повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_2 рішенням ВРП від 18.06.2024 на підставі п. 3 ч. 6 ст. 126 Конституції України.

26.06.2024 згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначено суддю Лебединець Г.С.

Ухвалою суду від 09.07.2024 відкрито провадження у справі з призначенням проведення розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі без повідомлення сторін.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, дослідив матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні докази, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з Анкети - заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг б/н від 30.03.2018 відповідач ОСОБА_1 отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який потім збільшився до 30 000,00 гривень.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та Правилами надання банківських послуг", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у анкеті - заяві.

Відповідно копії витягу "Умов та Правил надання банківських послуг", та витягу "Тарифів Банку" власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, що передбачено п.2.1.1.5.7. Договору.

Позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі та надав кредит відповідачу. Однак, останній, в порушення умов кредитного договору, свої зобов`язання за кредитним договором не виконав.

У зв`язку з невиконанням умов кредитного договору відповідач станом на 10.03.2023 має заборгованість в розмірі 37 123,65 грн., яка складається з наступного: 30 211,41 грн. - заборгованість за кредитом, 6 912,24 грн. - заборгованість за відсотками за користуваня кредитом.

Вирішуючи даний спір суд враховує наступні положення чинного законодавства України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно з частиною 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Відповідно до частини 1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно із частиною 1 статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 1056-1 ЦК України визначено, що фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною.

Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).

Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема прострочені відсотки за користування кредитними коштами.

Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування посилається на підписану сторонами анкету - заяву № б/н від 30.03.2018 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, інформацію про умови кредитування за договором, підписану відповідачем ОСОБА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що у доданій до заяви-анкети інформації про основні умови кредитування, яка особисто підписана відповідачем ОСОБА_1 сторонами було погоджено, процентну ставку загальної вартості кредиту 42 % та процентну ставку при невиконанні зобов`язання щодо неповернутого в строк кредиту, 84 % для карт «Універсальна», 81,60% для карт «Універсальна голд» (а.с. 14-19).

При цьому, з наданої позивачем до суду довідки вбачається, що ОСОБА_1 були видані кредитні карти, остання 01.02.2022 з терміном дії до 01/26 (а.с. 13).

Таким чином, суд дослідивши надані позивачем докази та встановивши фактичні обставини справи, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи, аналізуючи та оцінюючи всі докази по справі в їх сукупності та враховуючи, що фактично отримані та використані ОСОБА_1 кошти в добровільному порядку АТ КБ «Приватбанк» не повернуті, приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості в розмірі 37 123 (тридцять сім тисяч сто двадцять три) гривні 65 коп., яка складається з непогашеного тіла кредиту та заборгованості за відсотками за користуваня кредитом.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2 684,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 29.06.2023.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог банку, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 684 грн. 00 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 76, 141, 263-265, 280-281 ЦПК України, ст.ст. 261, 509, 525, 526, 530, 551, 625, 1050, 1054 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , на користь АТ КБ "ПриватБанк" (р/р № НОМЕР_2 , МФО 305299, ) заборгованість за кредитним договором № б/н від 30.03.2018 в сумі 37 123 (тридцять сім тисяч сто двадцять три) гривні 65 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , на користь АТ КБ "ПриватБанк" (р/р № НОМЕР_2 , МФО 305299, ) витрати зі сплати судового збору в сумі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець