Провадження №2/175/1767/24
У Х В А Л А

01 серпня 2024 року смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Бойко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В:

В липні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищезазначену позовну заяву розподілено до провадження судді Бойко О.М.
Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов такого висновку.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Однією із умов реалізації права особи на пред`явлення позовної заяви є дотримання вимог підсудності.
Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).
Згідно позову позивач зазначає відповідачем по справі ОСОБА_2 .
Згідно відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру, а саме відповіді № 716709 від 01 серпня 2024 року, зареєстроване місце проживання відповідача є АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.
Також, позивачка зазначила, що відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_2 , проте не надала жодного підтвердження цього.
Позивач не надав жодного належного обґрунтування, чому його позовна заява повинна розглядатись Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області, а тому, керуючись нормами ст. 27 ЦПК України, справа підлягає розгляду за місцезнаходженням відповідача.
За таких обставин, при вирішенні питання про відкриття провадження по справі суд керуючись вимогами щодо підсудності, вважає за доцільне направити позовну заяву за підсудністю до належного суду.
Оскільки місце реєстрації фізичної особи відповідача не зареєстровано в Дніпровському районі Дніпропетровської області, дана справа згідно положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України, не підсудна Дніпропетровському районному суду Дніпропетровської області.
Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.
Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.
Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.
Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.
Ураховуючи недопустимість порушення правил щодо підсудності, з метою розгляду справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, суд приходить до висновку про необхідність направити за підсудністю матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу до Ренійського районного суду Одеської області (68800, Одеська область, Ізмаїльський район, м. Рені, вул. Леніна, буд.122).
Керуючись статтями 27, 28, 31, 32, 187, 260, 354 ЦПК України, суд -
У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу направити за підсудністю до Ренійського районного суду Одеської області (68800, Одеська область, Ізмаїльський район, м. Рені, вул. Леніна, буд.122).
Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Бойко О.М.