Справа № 293/1183/24
Провадження № 2/293/505/2024
УХВАЛА

13 серпня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП)

до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини, за змістом якої просить:

зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди

ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

визначити наступний порядок спілкування з сином.

- ОСОБА_1 має право на спілкування з ОСОБА_3 два дні на тиждень: один день - субота з 09 год. 00 хв. до21 год. 00 хв.; другий день визначається домовленістю між позивачем та відповідачем окремо кожного тижня шляхом письмової домовленості, та зобов`язується вчасно повертати сина матері у визначений за спільною домовленістю час;

- спілкування з ОСОБА_3 має відбуватися на території фактичного проживання Позивача або на його розсуд;

- в разі виїзду за межі Житомирської області на тривалий період (більше 7 днів), зобов`язати відповідача повідомляти позивача про термін від`їзду, місце перебування сина шляхом письмового повідомлення (особисто вручити повідомлення або надіслати цінним листом з описом та повідомленням) не пізніше ніж за 10 днів перед від`їздом та повертати сина у визначений за спільною домовленістю час.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху за таких підстав.

Позовна заява повинна відповідати загальним вимогам щодо її форми та змісту, передбаченим ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Натомість позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам.

За п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позові зазначається і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно приписів ст.157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно ч.1 ст.158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання (ч.2ст.158 СК України), тобто об`єктом захисту може бути порушене, невизнане або оспорене право чи інтерес. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач стверджує, що дитина проживає разом з матір`ю, однак остання чинить перешкоди в спілкуванні з сином, що порушує його права як батька дитини, проте із позову не вбачається, що позивач звертався до органу опіки та піклування з заявою про визначення участі батька у вихованні дитини.

Позовна заява містить лише відомості про те, що позивачу у розгляді такого питання відмовлено з підстав відсутності відповідача за зареєстрованим та фактичним місцем проживання.

Однак, доказів того чи звертався повторно до органів опіки та піклування за зареєстрованим місцем проживання відповідача та дитини (органу опіки та піклування Черняхівської селищної ради Житомирської області, після отриманої відповіді виконавчого комітету Локницької сільської ради про відсутність останніх за фактичним місцем проживання: АДРЕСА_3 , не додає. Як і доказів того чи звертався до правоохоронних органів для встановлення їх місця перебування (проживання).

Пунктом 73 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 № 866, у разі виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини один із батьків, що проживає окремо від дитини, подає службі у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (в разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини. Після з`ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок.

Суд зауважує, що звернення до органу опіки та піклування, визначення цим органом способів участі одного з батьків у вихованні дитини та спілкуванні з нею та невиконання другим з батьків (з ким проживає дитина) рішення органу опіки та піклування, є передумовою для звернення до суду з відповідним позовом.

Вказане узгоджується з правовим висновок наявним у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 у справі № 638/18531/16-ц.

Крім того, до позовної заяви не долучено докази на підтвердження місця проживання (реєстрації) дитини разом з матір`ю.

Суд також вказує, що згідно свідоцтва про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - матір`ю дитини є ОСОБА_4 , тоді як позов пред`явлено до ОСОБА_2 .

Отже, позивачем не зазначено та не додано жодних доказів, засобів доказування, що підтверджують обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, зокрема, щодо перешкод, які чиняться відповідачем у спілкуванні з дитиною, а також щодо звернення до уповноваженого органу опіки та піклування щодо визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї, прийнятого рішення за результатом такого звернення.

Пунктом 8 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Однак, у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивачів або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Водночас у порушення норм п.п. 6-9 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить:

відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6);

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7);

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п.9).

Крім того згідно ч.1 ст. 177 ЦПК України, озивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Натомість позивач надав докази направлення копії позовної заяви на адресу відповідача, що не узгоджується з нормами ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

За таких обставин позивачу слід подати до суду копію позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з тим ч. 4 статті 177 ЦПК України передбачено, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з абз. 2 частини 3 статті 6З У «Про судовий збір», якщо в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, згідно з п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлено судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року становить 3028 грн 00 коп.

Встановлено, що позовна заява, з якою звернувся до суду ОСОБА_1 містить дві позовні вимоги немайнового характеру.

При цьому, до позовної заяви додано квитанцію 0.0..1 від 01.08.2024 про сплату судового збору в розмірі 1 211 грн 20 коп.

Отже, судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Таким чином, позивачу слід надати докази сплати судового збору в розмірі 1211 грн 20 коп. за позовну вимогу про визначення способу участі у вихованні дитини.

В позові позивач також зазначає учасником справи третю особу: Службу у справах дітей Черняхівської селищної ради.

При цьому не зазначає на яких підставах її належить залучити до участі у справі, та на які прва та обов`язки останнього вплине чи може вплинути рішення суду у цій справі.

За приписами ч.ч.4,5 ст.53 ЦПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст.175,177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк в 7 (сім) днів з дня отримання ним цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали та сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/

Ухвала суду набирає законноїсили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана: 13.08.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ