Справа № 462/4672/24
провадження 2/462/1459/24
У Х В А Л А

14 серпня 2024 року, суддя Залізничного районного суду м. Львова Ліуш А.І., розглянувши клопотання відповідача про перехід до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) учасників справи, оскільки з огляду на предмет позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем подано до суду відзив, в якому він просив проводити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вивчивши матеріали поданого клопотання, суд приходить до переконання, що у його задоволенні слід відмовити за безпідставністю, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням /викликом/ сторін.

Частиною 6 ст. 279 ЦПК України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як вбачається із позовних вимог, предметом позову є стягнення аліментів, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Крім того, предмет доказування у справі не вимагає проведення розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, дослідження доказів та спору по суті можливе під час розгляду справи у спрощеному позовному провадженні, без виклику учасників справи, оскільки кожен вправі подати свої пояснення в письмовій формі.

Більше того, відповідачем в поданому відзиві не вказано, що саме позивач чи він сам може повідомити суду по справі в усній формі, чого б не можна було повідомити в письмових поясненнях. Подане клопотання взагалі не аргументоване, а саме по собі непогодження відповідача з заявленим відносно нього позовом не є підставою для здійснення переходу до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Суд вважає за необхідне зазначити позивачу, що в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Відтак, відповідачем не зазначено жодної об`єктивної причини, яка б унеможливлювала розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що для повного та всебічного встановлення обставин справи немає необхідності проведення розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.19, 178,274,279 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання відповідача про перехід до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, - відмовити за безпідставністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: А.І. Ліуш