КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про призначення справи до розгляду

08 серпня 2024 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді Кашперської Т.Ц., суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А., вирішуючи питання про призначення справи до розгляду за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 10 травня 2024 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 липня 2024 року відкрито апеляційне провадження та встановлено строк для подачі учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу.

На даний час відзиви на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходили.

Відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

Оскільки до апеляційної скарги ОСОБА_1 долучене клопотання про призначення експертизи, дане клопотання підлягає вирішенню під час підготовки справи до апеляційного розгляду відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_1 мотивуючи клопотання про призначення експертизи, зазначав, що наявні в матеріалах справи розрахунки станом на 31 травня 2015 року (за період з 21 травня 2013 року по 31 травня 2015 року), станом на 30 червня 2019 року (за період з 01 червня 2015 року по 30 червня 2019 року) та станом на 17 липня 2023 року (за період з 01 липня 2019 року по 17 липня 2023 року) він вважає помилковими та необґрунтованими, зазначав про системний характер неузгоджень показників не лише по показнику тіла кредиту, а й по іншим показникам розрахунків, що надає обґрунтовані підстави для сумнівів у правильності цих документів та їх законності. Для фахової перевірки розрахунків заборгованості та об`єктивного і неупередженого з`ясування обставин, які можуть мати визначальний вплив на вирішення даного спору, необхідні спеціальні знання у сфері економіки, зокрема у галузі фінансово-кредитних операцій. Оскільки жодною стороною не наданий висновок експерта з зазначених питань, просив призначити в справі судову експертизу фінансово-кредитних операцій, яку провести по матеріалам справи, доручити проведення експертизи експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, поставивши перед експертом наступні питання: 1. Чи відповідають наявні у матеріалах справи розрахунки заборгованості позичальника станом на 31 травня 2015 року, станом на 30 червня 2019 року та станом на 17 липня 2023 року (зі сплати процентів за кредит та погашення основної суми боргу) перед банком умовам укладеного між сторонами кредитного договору б/н від 14 червня 2018 року та розрахунковим документам щодо видачі та погашення кредиту за цим кредитним договором? 2. Чи відповідає метод нарахування банком процентів за кредитним договором б/н від 14 червня 2018 року вимогам Положення про кредитування АТ КБ «ПриватБанк»?

Вирішуючи вказане клопотання про призначення експертизи, апеляційний суд виходить із наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Застосування норм права, оцінка доказів є прерогативою лише суду, а не експерта. У цій категорії справ розмір кредитної заборгованості має визначатись відповідно до наданих доказів, вимог закону та умов договору, а не лише виключно експертним шляхом. Суд не позбавлений права і зобов`язаний при наявності кредитної заборгованості стягнути ту суму, яка є для суду доведеною (правові висновки Верховного Суду в постанові від 09 лютого 2021 року в справі № 303/2723/17, від 03 липня 2019 року в справі № 204/2217/16-ц, від 04 серпня 2021 року в справі № 638/20120/16).

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи.

В клопотанні про призначення експертизи відповідачем не обґрунтовано, що позбавляло його можливості надати безпосередньо в апеляційній скарзі контррозрахунок, в тому числі здійснений відповідним експертом на замовлення відповідача відповідно до вимог ч. 3 ст. 102 ЦПК України.

Крім того,обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Призначення судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим.

Враховуючи наведене, відповідачем не обґрунтовано, а апеляційний суд не вбачає дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, оскільки у справі наявні розрахунки заборгованості, надані стороною позивача, та виписка з рахунку, їх дослідження не потребує спеціальних знань, необхідних у сфері іншій, ніж право, що дає можливість суду перевірити їх простим математичним шляхом.

Виходячи з викладеного, суд відмовляє в задоволенні клопотання про призначення експертизи як необґрунтованого.

Згідно вимог ч. 1 ст. 365 ЦПК України у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду суддею-доповідачем з`ясовано питання про склад учасників судового процесу, визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює, з`ясовано обставини, на які посилаються учасники справи як на підстави своїх вимог, вирішено інші питання, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України (в редакції станом на час надходження апеляційної скарги) апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, справу необхідно призначити до розгляду в апеляційному суді без повідомлення учасників справи.

Керуючись ст. 7, 274, 365, 366, 368, 369 ЦПК України,

у х в а л и в :

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи.

Закінчити проведення підготовчих дій.

Призначити справу до розгляду у суді апеляційної інстанції в порядку письмового провадження.

На підставі ч. 13 ст. 7 та ст. 369 ЦПК України проводити розгляд справи без призначення судового засідання та повідомлення осіб, які брали участь у справі.

_____________ _______________ ______________

Кашперська Т.Ц. Фінагеєв В.О. Яворський М.А.