Провадження № 2-з/752/230/24
У Х В А Л А

Іменем України

13.08.2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Крекотень О.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал», третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Кепітал» про захист прав споживачів шляхом розірвання договору та стягнення сплачених грошових коштів з урахуванням неустойки, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Голосіївського районного суду міста Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал», третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Кепітал» про захист прав споживачів шляхом розірвання договору та стягнення сплачених грошових коштів з урахуванням неустойки.

До суду надійшла заява ТОВ «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про зустрічне забезпечення позову, за якою товариство просить застосувати заходи зустрічного забезпечення позову до ОСОБА_1 та зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду кошти в сумі 617 577,04 грн.

На думку відповідача, наявні підстави для застосування заходів зустрічного забезпечення позову для можливості відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови в задоволенні позову. У зв`язку із накладенням арешту на кошти відповідача є загроза перешкоджанню господарській діяльності ТОВ «ФК «Житло Капітал», що в подальшому зумовить фінансові витрати відповідача як управителя фонду фінансування будівництва.

Розглянувши заяву відповідача про зустрічне забезпечення позову, дослідивши матеріали справи та заяви, суд приходить до наступного висновку.

Так, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 27.06.2024р. частково задоволено клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову та накладено арешт на грошові кошти, які належать відповідачу ТОВ «Житло-Капітал» у межах суми позову в розмірі 617 577,04 грн.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне

забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 4 статті 263 ЦПК України).

Так, у постанові Верховного Суду від 19.09.2022р. у справі №757/36870/20 суд зазначив, що метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. На відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Крім того, фактично цей інститут права зберігає існуючий status quo між сторонами до ухвалення рішення суду по суті спору.

Суд самостійно оцінює необхідність зустрічного забезпечення. За загальним правилом, вирішення цього питання має диспозитивний характер. Тобто реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком. На цій особливості застосування інституту зустрічного забезпечення в цивільному процесі Верховний Суд неодноразово наголошував, зокрема у постановах від 19.12.2018 року в справі №331/5517/17, від 10.04.2019 року в справі № 753/2380/18-ц, від 30.05.2019 року в справі №456/2438/17, від 28.10.2020 року в справі №761/3222/17.

Хоча вжиття заходів зустрічного забезпечення за загальним правилом має диспозитивний характер, відповідно до частини третьої статті 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, у таких випадках: якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Суд зауважує, що матеріали справи не містять доказів, які свідчили про наявність імперативних (обов`язкових) підстав, визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Надаючи оцінку аргументам відповідача щодо наявності підстав для застосування зустрічного забезпечення, суд зауважує, що на їх підтвердження не надано жодного належного та допустимого доказу

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що в задоволенні заяви про зустрічне забезпечення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 154, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал», третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Кепітал» про захист прав споживачів шляхом розірвання договору та стягнення сплачених грошових коштів з урахуванням неустойки залишити без задоволення.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

3. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва протягом 15-ти днів з дня її складення відповідно до вимог, встановлених статтями 353-356 ЦПК України.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний 13.08.2024р.

Суддя І.О. Ольшевська