Справа № 761/4414/24
Провадження № 2/761/5493/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

28 червня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи вимоги про розірвання шлюбу наступним. 24.11.20019 між ОСОБА_2 та позивачем було укладено шлюб. Спільне життя між подружжями не склалось, між сторонами зникло взаєморозуміння. Будь- які спроби примирення не дали бажанирх результатів. Подружні відносини між позивачем та відповідачем припинились більше року потому до дня подачі позову. З цього часу сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, спільних дітей не мають. Подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача та відповідача. За таких обставин представник позивача просить суд розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та відповідачем та повернути позивачу прізвище належне особі від народження - ОСОБА_1.

Провадження в справі відкрито 18.03.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Як свідчить текст позовної заяви просять розглянути справу за їх відсутностію. Заперечень щодо заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення від сторони позивача в адресу суду не надходило.

Відповідач про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, разом з тим в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 21 листопада 2019 року Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в м. Києві, зареєстровано шлюб, укладений між громадянином Туркменістану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №1662, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу позивач отримала прізвище чоловіка - « ОСОБА_2 ».

Від шлюбу, як свідчать матеріали справи, сторони спільних дітей не мають.

Представник позивача вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано обставин, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача.

Також представник ОСОБА_1 просить після розіврання шлюбу повернути позивачу прізвище належне особі від народження - ОСОБА_1.

Так, відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, як вбачається з свідоцтва про шлюб, прізвище позивача до укладення шлюбу з ОСОБА_2 - ОСОБА_1 , що виключає з огляду на вищенаведену норму матеріального права, повернення стороні іншого прізвища ніж дошлюбне.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між громадянином Туркменістану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 21 листопада 2019 року Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в м. Києві, актовий запис №1662 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , посвідка на постійне проживання в Україні № НОМЕР_1 від 19.12.2023, РНОКПП: невідомий, АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення суду складено 28 червня 2024 року

Суддя: