Справа № 755/6584/24 Провадження № 2-о/358/91/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпропетровської районної в місті Києві державної адміністрації про усиновлення, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпропетровської районної в місті Києві державної адміністрації про усиновлення.

Заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Згідно з ч. 3, ч 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Вимоги до змісту заяви про усиновлення визначені в статті 311 ЦПК України.

Разом з тим, оскільки в ст. 311 ЦПК України не визначено підстав залишення заяви без руху, слід застосовувати аналогію закону на підставі ч. 9 ст. 10 ЦПК України, де передбачено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Так, в заяві про усиновлення заначено заявника та третю особу.

Крім того, заінтересованою особою не залучено матір дитини - ОСОБА_2 . При цьому суд зазначає, що її нотаріальна згода на усиновлення не виключає її участі при розгляді справи в суді.

Також, абзацом 2 ч.5 ст.14 ЦПК України визначено, що Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Отже, з аналізу вказаних положень процесуального законодавства вбачається, що у позивача у відповідності до положень статті 175 ЦПК України наявний обов`язок з зазначення відомостей про наявність або відсутність зареєстрованого Електронного кабінету відносно усіх визначених учасників справи, а також у відповідності до положень ч.8 ст. 14 ЦПК України, позивач у разі подання до суду позовної заяви в електронній формі через підсистему Електронний суд звільняється від обов`язку зазначення відомостей про наявність або відсутність зареєстрованого Електронного кабінету відносно себе, як особи, яка подає відповідну позовну заяву в електронній формі. Поряд з цим, положення ч.8 ст. 14 ЦПК України, не звільняють такого учасника справи, в даному випадку позивача, яким скеровано позовну заяву в електронній формі через підсистему «Електронний суд», від обов`язку зазначення відомостей про наявність або відсутність зареєстрованого Електронного кабінету відносно інших вказаних у позові учасників справи, крім себе.

Виходячи із аналогії закону, у разі виявлення недоліків заяви, поданої в порядку окремого провадження, вважаю, що слід застосувати положення частин 1, 2 ст. 185 ЦПК України, якими передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням наведеного заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпропетровської районної в місті Києві державної адміністрації про усиновлення, необхідно залишити без руху та надати заявнику час для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 311 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпропетровської районної в місті Києві державної адміністрації про усиновлення - залишити без руху.

Встановити заявнику строк для усунення недоліків заяви - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

В зазначений строк заявнику необхідно: привести заяву у відповідність вимогам ст.294 ЦПК України, залучити до участі у справі заінтересовану особу - ОСОБА_2 , зазначити відомості про наявні (відомі) електронні кабінети учасників справи.

Якщо позивач виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу. За адресою http://bg.ko.court.gov.ua/sud1004/ учасники справи можуть отримати інформацію по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець