Справа № 644/ 6095 /24
н/п 2-о/644/ 152 /24
У Х В А Л А

іменем України

про залишення заяви без руху

13 серпня 2024 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Сітало А.К. розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника адвокат Мамай А.С. звернувся до суду із заявою в якій просить встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Шевченківським РВ УМВС України в Харківській області 18.09.1996 року, РНОКПП НОМЕР_2 ) правовстановлюючого документу, а саме: свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_3 від 17 березня 2001 року, виданого згідно розпорядження (наказу) № 10 від 17.03.2001 року, на квартиру АДРЕСА_1 .

Під час вирішення питання про відкриття провадження суддя з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України.

Суд, дослідивши позовну заяву, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду заяви оплачується судовий збір у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленому законом на 1 січня календарного року в якому відповідна заява подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за заяву у справах окремого провадження, якщо заява подана фізичною особою становить - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн., а коефіцієнт 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 605,60 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Сплата судового збору також відповідає пункту 1 частини другої статті 129 Основного Закону України, згідно з яким до основних засад (принципів) судочинства віднесено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Таким чином, судовий збір (Court fees) - це обов`язковий грошовий платіж на користь суду за розгляд справи в суді або за окремі процесуальні дії, вчинені судом. Метою запровадження судового збору є, зокрема, встановлення законодавчого обмежувального заходу для регулювання доступу до суду, а також захист суду від перенавантаження у зв`язку із поданням необґрунтованих або безпідставних позовів та апеляційних і касаційних скарг.

До заяви додано копію посвідчення учасника бойових дій, яке видане на ім`я заявника ОСОБА_1 .

Разом з тим, п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказана позиція узгоджується з висновками викладеними у постанові від 12 грудня 2023 року по справі № 600/1927/23-а Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» передбачено, що позивач має пільги щодо сплати судового збору, лише у справах пов`язаних з порушення його прав, як учасника бойових дій.

В заяві зазначено, що предметом розгляду заяви є встановлення факту належності правовстановлюючого документу, що необхідний заявнику для оформлення особистих, майнових прав, що випливають з цього факту.

Таким чином, предмет розгляду даної заяви не пов`язаний з порушенням прав заявника, як учасника бойових дій, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що вказана в Законі пільга на дану заяву не розповсюджується.

Інших обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору в заяві не зазначено та не надано відповідних доказів.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 4 Закону України «Про судовий збір» не виконані.

Як вбачається із заяви вона подана та підписана представником заявника за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, у зв`язку з поданням заяви через підсистему «Електронний суд», заявник мав би сплатити суму судового збору в розмірі 484,48 грн.

На підставі викладеного, заявнику необхідно сплатити суму судового збору в розмірі 484,48 грн.на розрахунковий рахунок Орджонікідзевського районного суду м. Харкова та долучити платіжний документ до заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків заяви та необхідності сплати судового збору за подання заяви у розмірі 484,48 грн. на розрахунковий рахунок Орджонікідзевського районного суду м. Харкова та долучити платіжний документ до заяви - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше позовна заява бути вважатися неподаною та повернута заявнику.

Копію ухвали направити заявнику та представнику заявника для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. К. Сітало