Справа № 498/894/24
Провадження № 2/517/209/2024
УХВАЛА

19 серпня 2024 року с-ще Захарівка

Суддя Фрунзівського районного суду Одеської області Меєчко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», заінтересовані особи: приватний виконавець Щербаков Юрій Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, Товариство з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, -

встановив:

До Фрунзівського районного суду Одеської області з Великомихайлівського районного суду Одеської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Вердикт Капітал», заінтересовані особи: приватний виконавець Щербаков Ю.С., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова О.М., ТОВ «Дебт Форс» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з тим, у порушення вказаної вище норми закону у позовній заяві позивачкою не зазначені відомості про наявність або відсутність у відповідача та заінтересованих осіб електронного кабінету.

Згідно ч. 4 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору, в іншому випадку до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Держаний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 грн 00 коп.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу ст. ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» визначено випадки коли судовий збір не сплачується та категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, а ст. 8 вказаного Закону та ст. 136 ЦПК України визначено підстави та порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Крім того, ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Позивачка вказує, що позов про визнання виконавчого напису про стягнення заборгованості за кредитним договором таким, що не підлягає виконанню стосується кредитних правовідносин. Тому у випадку пред`явлення даного позову споживачем фінансових послуг, підлягає застосування положення ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів», а тому відповідно до ЗУ «Про судовий збір» вона звільняється від сплати судового збору при подачі позову.

Так, у постанові Верховного Суду від 12.08.2020 у справі № 638/6060/18, Касаційним цивільним судом зазначено, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 в справі № 761/24672/15-ц вказано, що у статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, у якому не передбачено звільнення від сплати судового збору споживачів - за позовами, що пов`язані з порушенням їхніх прав. Разом з тим у частині 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Тобто, приписи ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» застосовуються у разі звернення до суду з позовом спрямованим на захист прав споживача, а не будь-якого позову пов`язаного з наданням тих чи інших послуг.

Також слід зазначити, що із системного аналізу положень Закону України «Про захист прав споживачів» слідує, що для того, щоб особа була звільнена від сплати судового збору, недостатньо зазначити, що це є позов про захист прав споживачів, оскільки такий позов повинен містити предмет та обставини, які вказують на порушення прав позивача як споживача послуг. Тобто, предмет та підстави позову повинні вказувати на те, що такий позов пов`язаний з порушенням права споживача, з зазначенням такого права та способу захисту відповідно до положень, передбачених Законом України «Про захист прав споживачів».

Суд констатує, що позовна заява про захист прав споживача повинна містити відомості: про те, яке право споживача порушено; коли і в чому це виявилося; про способи захисту, які належить вжити суду; про розмір сум, щодо яких заявлено вимоги, з відповідними розрахунками і обґрунтуванням; про докази, що підтверджують позов.

Отже, позивач, вважаючи себе споживачем, при зверненні до суду у відповідності до вимог статті 175 ЦПК України, зобов`язаний викласти зміст позовних вимог та обставини, якими він обґрунтовує вказані позовні вимоги у відповідності до норм Закону України «Про захист прав споживачів», зазначивши про те, яке право споживача порушено у відповідності до приписів Закону України «Про захист прав споживачів», таким чином надавши підтвердження того, що між сторонами існують правовідносини, які регулюються Законом України «Про захист прав споживачів».

Однак у позовній заяві позивачкою не зазначено яким чином порушуються її права, як споживача, а тому на дані правовідносини не поширюється дія Закону України «Про захист прав споживачів», а отже пільг, передбачених ч. 3 ст. 22 вказаного Закону позивач не має.

Тобто, поданий позов про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не є позовом про захист прав споживачів, а тому за його подання позивач має сплатити судовий збір за загальними правилами.

Отже позивачкою, в порушення приписів ст.ст.175 та 177 ЦПК України, не зазначено підстави звільнення від сплати судового збору, не подано клопотання, заяви про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору чи належних та допустимих доказів сплати судового збору в порядку та розмірі, визначених Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір», позивачці необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп. за вимогу немайнового характеру на рахунок UA0015672, банк отримувача - Казначейство України, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37607526, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів ГУК в Од.обл./смт Захарівка.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати на адресу Фрунзівського районного суду Одеської області (вул. Одеська, 53, с-ще Захарівка Роздільнянського району Одеської області).

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Разом з тим, у позовній заяві приватний виконавець Щербаков Ю.С., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова О.М. та ТОВ «Дебт Форс» зазначені заінтересованими особами, що характерно для розгляду справ за правилами окремого провадження.

Отже, з огляду на викладене вище, позивачці необхідно у відповідності до вимог чинного ЦПК України правильно визначити процесуальний статус у даній справі учасників - приватного виконавця Щербакова Ю.С., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазонової О.М. та ТОВ «Дебт Форс».

Крім цього, у випадку усунення позивачкою вказаного вище недоліку суд вважає за необхідне також зазначити таке.

Згідно ч.ч. 1 та 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, з урахуванням вказаного позивачці необхідно в прохальній частині позовної заяви обумовити вимогу щодо залучення третьої особи до участі у справі на стороні позивача чи відповідача, а у мотивувальній частині - зазначити яким чином рішення у справі може вплинути на права або обов`язки третьої особи щодо однієї зі сторін. Або до матеріалів позовної заяви додати окрему заяву про таке залучення, оформлену відповідно до вимог ст. 53 ЦПК України.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для позивача.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12.07.2007).

При цьому суд наголошує, що при вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суд перевіряє виключно позовну заяву на відповідність її вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Суд не надає оцінку достатності або недостатності всіх обставин, наявності або відсутності доказів.

Ураховуючи викладене в сукупності, є законні підстави для залишення вказаної позовної заяви без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 53, 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», заінтересовані особи: приватний виконавець Щербаков Юрій Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, Товариство з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс» про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - залишити без руху та надати позивачці строк на усунення недоліків терміном три дні з моменту отримання копії ухвали, з урахуванням вимог викладених в ухвалі.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Копію ухвали направити позивачці.

Ухвала в частині залишення позовної заяви без руху остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: