Справа № 758/9694/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 серпня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міського центру зайнятості про скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

06.08.2024 ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду міста Києва із вказаним позовом, в якому просить:

1) визнати незаконним та скасувати наказ Київського міського центру зайнятості №209-к від 02.07.2024 про її звільнення з посади;

2) поновити її на посаді начальника Подільського управління Київського міського центру зайнятості;

3) стягнути з Київського міського центру зайнятості на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення по дату постановлення судового рішення по справі.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, однією із вимог позивача є стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, тобто позов підлягає грошовій оцінці.

Разом із цим, у позовній заяві позивачем не зазначено ціни позову та розміру пред`явленого до стягнення з відповідача середнього заробітку.

Крім того, до позовної заяви позивачем не додано обґрунтованого розрахунку суми, що стягується.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Розміри ставок судового збору визначені у частині другій статті четвертої Закону України «Про судовий збір».

Зокрема, підпунктом першим пункту першого цієї частини статті визначено, що за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028 грн.

Водночас, статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України №108/95-ВР від 24.03.1995 «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час затримки виплати заробітної плати) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Наведене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 (провадження №12-301гс18).

Таким чином, оскільки позивачем заявлено вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка є вимогою майнового характеру, при зверненні до суду з даним позовом позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі, що дорівнює 1 відсотку ціни позову, але не менше 1 211,20 грн. та не більше 15 140 грн.

Разом із цим, як вбачається із додатків до позовної заяви, оригіналу документа про сплату судового збору позивачем до позовної заяви не додано, як і не додано документів, які б підтверджували підстави для звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, для усунення вказаних недоліків позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у вищевказаному розмірі.

Реквізити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Поділ. р-ні/Подільс. р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва, код ЄДРПОУ суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, надасть суду належні докази, що стосуються предмету спору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міського центру зайнятості про скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти з дня її складання.

В частині залишення заяви без руху ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяОлена КОВБАСЮК