П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2024 року м. Київ

Справа № 758/15998/19

Провадження № 22-ц/824/8954/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А. М.,

суддів: Поливач Л. Д ., Шкоріної О. І.

сторони: позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до

ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення.

Позов мотивований тим, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 . 06 жовтня 2019 року сталося залиття квартири позивачки, про що складено відповідний акт про наслідки залиття житлового приміщення. Позивачка зазначала, що згідно з актом причиною залиття її квартири є розірваний шланг холодного водопостачання (далі - ХВП) на кухні. При затопленні пошкоджено: дитячу кімнату (правий верхній кут біля входу в кімнату, пожовтіла стеля, набухла штукатурка, відклеєні шпалери; коридор (пожовтіла стеля, стіни, відклеєні шпалери); коридор малий (пожовтілі стеля, стіни, відклеєні шпалери); кухня (намоклий лінолеум, відсутність світла, стеля (полущена фарба), відклеєні шпалери; санвузол (потьоки по трубі гарячого водопостачання (далі - ГВП), суміжна з ванною стіна набухла, надута фарба); килимове покриття залите та здано в хімчистку.

Згідно дефектного акту на відновлення постачання електричної енергії в кухні позивачки від 11 листопада 2019 року, постачання електричної енергії в кухні квартири належній позивачці припинилось внаслідок залиття та попадання води, яке сталося

06 жовтня 2019 року.

При обстеженні квартири позивачки був присутній батько відповідачки ОСОБА_5 , що підтверджується його підписом в акті про наслідки залиття житлового приміщення, який визнав, що залиття сталося з квартири відповідачки та продемонстрував розірваний шланг ХВП.

Відповідно до оцінки розміру матеріального збитку, проведеного на замовлення позивачки, матеріальна шкода з урахуванням фізичного зносу квартири становить

29 037,00 грн.

За результатами огляду квартири позивачки 21 жовтня 2019 року, проведеного за участі батька відповідачки та невідомої особи, було складено акт огляду пошкодженого нерухомого майна, за результатами якого виявлено наступні пошкодження:

кімната - 11,2 кв. м, ремонт 2014 року, оздоблення: стеля - фарбування в/е, стіни - шпалери високоякісні, підлога - паркет. Пошкодження: стеля - плями жовто-бурого кольору, здуття фарби, стіни - відпадання (відшарування) шпалер, жовто-бурі плями

у кутку, плями плісняви, зафіксовано вологість стін - 0,7 %, (жовтий індикатор), підлога - жолоблення клепки;

коридор - 15,8 кв. м, оздоблення: фарбування в/е, стіни шпалери з в/е фарбуванням, підлога - паркет. Пошкодження: стеля - жовто-бурі плями, стіни - відшарування шпалер, жовто-бурі плями, відшарування та відпадання основи, вологоміром зафіксовано вологість стін (жовтий індикатор) та замокання стін (червоний індикатор);

маленький коридор - відшарування шпалер;

кухня - 8,5 кв. м, оздоблення: стеля в/е фарбування, стіни - кахель, підлога - лінолеум. Пошкодження: стеля - здуття фарби та її відпадання, стіни - тріщина 0,60 м, підлога - значні плями плісняви, замокання основи та лінолеуму (червоний індикатор), дві плитки відпали за кухонними меблями;

коридор - 1,8 кв. м, оздоблення: стеля - в/е фарбування, стіни - шпалери, підлога - паркет. Пошкодження: стіни - відшарування шпалер, підлога - жолоблення клепок паркету;

туалет - 1 кв. м, оздоблення: стеля в/е фарбування, стіни в/е фарбування та кахель, підлога - кахель. Пошкодження - стіни здуття фарби, тріщина, жовті сліди від потоку води;

електрика відсутня у коридорі та кухні.

18 листопада 2019 року батько відповідачки отримав звіт про оцінку розміру матеріального збитку квартири позивачки та повідомив, що у зв`язку з незгодою розміру шкоди, обрахованого на замовлення позивачки, відповідачкою замовлено особистий аудит пошкоджень. Окрім того, після залиття квартири в приміщенні почалась з`являтись пліснява, у зв`язку з чим позивачкою було замовлено проведення мікологічного дослідження, згідно з протоколом якого виявлено гриби, що є активними деструкторами матеріалів, а також можуть викликати алергічні реакції у людей, ураження шкіри, волосся, отруєння. У добровільному порядку відповідачкою було відмовлено відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири.

ОСОБА_1 просила стягнути з ОСОБА_6 на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 29 037,00 грн та моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн, а також вирішити питання судових витрат, які складаються з: витрат на проведення оцінки розміру матеріального збитку в сумі 3 640,20 грн, витрат пов`язаних з проведенням мікологічного дослідження в сумі 1 000,00 грн, а також судового збору в сумі 768,40 грн.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23 березня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення. Вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. По справі призначено судове засідання.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 15 лютого 2022 року, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 14 вересня 2022 року, клопотання представника відповідача ОСОБА_7 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщеннязадоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення, судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення судової будівельно-технічної експертизи поставлено наступні питання:

1. Чи дійсно 06 жовтня 2019 року відбувся вихід з ладу шланга підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 та що стало його причиною?

2. Чи є причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням кухні, малого коридору, малої кімнати (дитячої), холу, туалету, ванної кімнати квартири

АДРЕСА_1 та можливим виходом з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 ?

3. Який дійсний розмір шкоди, заподіяної кухні, малому коридору, малій кімнаті (дитячій), холу, туалету, ванній кімнаті квартири АДРЕСА_1 внаслідок можливого виходу з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 ?

Експерта попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Роз?яснено, що експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Витрати з оплати вартості експертизи покладено на ОСОБА_4 .

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою Подільського районного суд ум. Києва від 24 квітня 2023 року поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення задоволено частково.

Стягнено з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 29 037,00 грн та судовий збір у розмірі 768,40 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із доведеності того факту, що залиття квартири АДРЕСА_1 , сталося з вини власниці квартири АДРЕСА_2 , а саме ОСОБА_8 . Тобто позивачка довела протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Відповідачкою не спростовано її вини у залитті квартири, власником якої є позивачка. При цьому, суд не взяв до уваги висновок експертів від 23 березня 2023 року № 27622/22-43/27623/22-31, складеним за результатами проведеної судової будівельно - технічної експертизи, оскільки експертне визначення причини аварії проведено після спливу більш ніж 2 років з моменту залиття квартири позивачки, та ґрунтується на припущеннях та дослідженні акта. Вказаний висновок не підтверджується іншими доказами, що містяться у справі і складений без безпосереднього огляду квартири позивачки, а лише на підставі наданих матеріалів цивільної справи та дослідження акта про наслідки залиття житлового приміщення від 06 жовтня 2019 року № 1.

Відмовляючи в задоволенні позову в частині стягнення моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн, суд першої інстанції виходив із того, що позивачка не довела завдання їй моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

28 лютого 2024 року ОСОБА_4 подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що в матеріалах справи немає належних та допустимих доказів факту заподіяння позивачці шкоди з вини відповідачки. Акт про наслідки залиття житлового приміщення від 07 жовтня 2019 року є недопустимим доказом, оскільки у пункті 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 (далі - Правила), зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди

є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприєства0, які згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), які відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків

і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавленої особи з боку винної сторони є обов?язковою. В акті, наданому позивачем, винною особою вказано ОСОБА_5 , який не є власником житлового приміщення ні представником власника.

У висновку експертів за результатом проведення судової будівельно-технічної експертизи від 23 березня 2023 року № 27622/22-43/27623/22-31 не вбачається можливе встановити чи дійсно 06 жовтня 2019 року відбувся вихід з ладу шлангу підводу ХВП. Також експертами зазначено, що не вбачається можливе встановити причинно-наслідковий зв?язок між пошкодженням кухні, малого коридору, малої кімнати (дитячої), холу, туалету, ванної кімнати та можливим виходом з ладу шлангу підводу ХВП.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 04 березня 2024 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу Верланову С. М .

Листом Київського апеляційного суду від 07 березня 2024 року витребувано

з Подільського районного суду матеріали справи № 758/15998/19.

22 березня 2024 року матеріали справи № 758/15998/19 надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 березня 2024 року ОСОБА_4 поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Подільського районного суду

м. Києва від 17 жовтня 2023 року.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2024 року закінчено проведення підготовчих дій. Справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 липня 2024 року апеляційну скаргу і матеріали справи № 758/15998/19 передано судді-доповідачу Стрижеусу А. М.

19 квітня 2024 року ОСОБА_1 подала до Київського апеляційного суду відзив, у якому просить рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року в частині стягнення матеріальної шкоди залишити без змін. Змінити рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року в частині стягнення витрат, які пов?язані з проведення звіту про оцінку розміру матеріального збитку у сумі 3 640,00 грн.

Відзив мотивований тим, що у пункті 2.3.6 Правил зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулися, наслідки таких подій, причину залиття, вину особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. В акті зазначено всі вказані елементи,

а ОСОБА_5 є батьком відповідачки. Презумпція вини завдавача шкоди у цій справі відповідачкою не спростована.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише

у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Оскільки апеляційна скарга не містить аргументів щодо незгоди з рішенням Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди, а також судових витрат, які складаються з: витрат на проведення оцінки розміру матеріального збитку в сумі 3 640,20 грн, витрат пов`язаних з проведенням мікологічного дослідження в сумі 1 000,00 грн, тому оскаржуване судове рішення в цій частині апеляційний суд відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України не перевіряє.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла таких висновків.

Установлено, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_8 є власницею квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до акта про наслідки залиття житлового приміщення від 06 жовтня

2019 року № 1, складеного комісією у складі: голови правління ОСОБА_5 , слюсаря - сантехніка ОСОБА_11, мешканця квартири № 40 ОСОБА_10 , потерпілої ОСОБА_1 , 06 жовтня 2019 року сталося залиття квартири

№ 44 з квартири № 48 , в якій виявлено розірваний шланг ХВП на кухні. При затопленні пошкоджено: дитячу кімнату (правий верхній кут біля входу в кімнату, пожовтіла стеля, набухла штукатурка, відклеєні шпалери; коридор (пожовтіла стеля, стіни, відклеєні шпалери); коридор малий (пожовтілі стеля, стіни, відклеєні шпалери); кухня (намоклий лінолеум, відсутність світла, стеля (полущена фарба), відклеєні шпалери; санвузол (патьоки по трубі ГВП, суміжна з ванною стіна набухла, надута фарба); килимове покриття залите та здано в хімчистку. Акт підписано всіма учасниками комісії та власницею квартири № 44 .

Представником від квартири № 48 виступав ОСОБА_5 , який є батьком відповідачки.

Згідно звіту про оцінку розміру матеріального збитку, завданого квартирі АДРЕСА_1 від 15 листопада 2019 року, наданою позивачкою до позовної заяви, розмір матеріального збитку з урахуванням фізичного зносу становить

29 037,00 грн.

Згідно з висновком експертів від 23 березня 2023 року № 27622/22-43/27623/22-31, складеним за результатами проведеної судової будівельно - технічної експертизи:

1. Встановити чи дійсно 06 жовтня 2019 року відбувся вихід з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 , згідно даних візуально -інструментального обстеження не вбачається можливим, в зв`язку з відсутністю пошкоджень санітарно - технічних систем та витоків рідини в квартирі АДРЕСА_2 на час проведення обстеження.

Згідно документальних даних, що містяться в матеріалах цивільної справи № 758/15998/19, саме акта від 07 жовтня 2019 року № 01 про наслідки залиття житлового приміщення, що складений ЖБК «Київ 9», 06 жовтня 2019 року мав місце вихід з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 .

2. Встановити чи є причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням кухні, малого коридору, малої кімнати (дитячої), холу, туалету, ванної кімнати квартири АДРЕСА_1 та можливим виходом з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 , згідно даних візуально-інструментального обстеження не вбачається можливим, у зв`язку з відсутністю пошкоджень санітарно - технічних систем та витоків рідини в квартирі

АДРЕСА_2 .

Згідно документальних даних, що містяться в матеріалах цивільної справи

№ 758/15998/19, а саме акта від 07 жовтня 2019 року № 01 про наслідки залиття житлового приміщення, що складений ЖБК «Київ 9» причиною залиття квартири АДРЕСА_1 , яке сталося 06 жовтня 2019 року, є вихід з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 .

3. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення пошкоджень від залиття квартири АДРЕСА_1 , внаслідок можливого виходу з ладу шлангу підводу ХВП на кухні квартири АДРЕСА_2 згідно даних візуально - інструментального обстеження та наданих матеріалів, станом на час проведення дослідження, становить 38 814,00 грн.

За результатами трасологічного дослідження шлангу ХВП не виявлено порушення його цілісності, в тому числі порушення цілісності металевого обплетення шлангу - отвори чи здуття шлангу, а також не виявлено сліди механічних пошкоджень штуцера та гайки - тріщини чи деформацію, та порушення конфігурації чи деформацію різьби штуцера та гайки, тобто не виявлені суттєві механічні пошкодження (дефекти), які б свідчили про вихід з ладу шлангу ХВП,

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним

і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення зазначеним вимогам закону відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суд виходить із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Даний висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 13 листопада 2019 року у справі справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді цієї справи.

Згідно вимог частини четвертої статі 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

У пункті 2.3.6 Правил зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено.

Відповідно до акта про наслідки залиття житлового приміщення від 06 жовтня

2019 року № 1, складеного комісією у складі: голови правління ОСОБА_5 , слюсаря - сантехніка ОСОБА_11, мешканця квартири № 40 ОСОБА_10 , потерпілої ОСОБА_1 , 06 жовтня 2019 року сталося залиття квартири

№ 44 з квартири № 48 , в якій виявлено розірваний шланг ХВП на кухні. При затопленні пошкоджено: дитячу кімнату (правий верхній кут біля входу в кімнату, пожовтіла стеля, набухла штукатурка, відклеєні шпалери; коридор (пожовтіла стеля, стіни, відклеєні шпалери); коридор малий (пожовтілі стеля, стіни, відклеєні шпалери); кухня (намоклий лінолеум, відсутність світла, стеля (полущена фарба), відклеєні шпалери; санвузол (патьоки по трубі ГВП, суміжна з ванною стіна набухла, надута фарба); килимове покриття залите та здано в хімчистку. Акт підписано всіма учасниками комісії та власницею квартири № 44 .

Представником від квартири № 48 виступав ОСОБА_5 , який є батьком відповідачки.

Вказане спростовує аргументи заявника про те, що в акті, наданому позивачем, винною особою вказано ОСОБА_5 , який не є власником житлового приміщення ні представником власника.

Тобто наданий позивачем акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані, що в свою чергу спростовує аргументи заявниці про невідповідність акта вимогам закону.

Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року №572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

З огляду на викладене, суд приходить до переконання, що позивачкою підтверджено факт заподіяння їй майнової шкоди саме у розмірі 29 037,00 грн, а тому висновок суду першої інстанції про наявність підстав для стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири

в розмірі заявленим позивачкою є обґрунтованим та підтверджується наявними

в матеріалах справи доказами.

Колегія суддів не приймає та не розглядає вимоги заявлені ОСОБА_1

у відзиві на апеляційну скаргу про зміну рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року в частині стягнення витрат, які пов?язані з проведення звіту про оцінку розміру матеріального збитку у сумі 3 640,00 грн, оскільки відзив на апеляційну скаргу не є апеляційною скаргою в розумінні Глави 1 Розділу V за наслідками розгляду якої апеляційний суд ухвалює рішення.

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального

і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_4 без задоволення, а рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2023 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди - без змін, тому що підстав для його скасування в цій частині немає.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного судового рішення - без змін, розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України апеляційний суд не здійснює.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Рішення Подільського районного суду м. Києва від 17 жовтня

2023 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди - залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач А. М. Стрижеус

Судді: Л. Д. Поливач

О. І. Шкоріна