Справа № 357/4717/24
Провадження № 2/357/2669/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2024 року позивач ОСОБА_1 , який діє через свого представника адвоката Ленець О.В. звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що з 28.09.1996 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , від шлюбу мають двох повнолітніх дітей, сімейне життя з ОСОБА_2 не склалося, сторони не проживають разом та не підтримують шлюбно-сімейних відносин, а тому позивач просить шлюб розірвати.

Ухвалою судді від 05.04.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. (а.с.18)

Ухвалою суду від 16.05.2024 року задоволено клопотання ОСОБА_2 , провадження у справі було зупинено та надано сторонам строк для примирення терміном на 3 місяці. (а.с. 24,25).

Позивач та його представник- адвокат Ленець О.В. в судове засідання не з`явилися, через підсистему «Електронний суд» представник позивача подав заяву, в якій просить розгляд справи провести за відсутності сторони позивача, зазначив, що примирення між сторонами не відбулося. Крім того, позивач в письмово викладеній заяві від 16.08.2024 р., через свого адвоката суду повідомив, що фактичні шлюбні відносини з відповідачем він припинив дуже давно, необхідності у відкладенні розгляду справи, надання додаткового строку для примирення немає. Позивач наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідно до положення ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, 14.08.2024 року подала суду заяву, в якій просила відкласти розгляд справи, оскільки відповідач бажає зберегти сім`ю, та існує спір щодо поділу майна між подружжям.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що сторони 28.09.1996 року зареєстрували шлюб, у виконавчому комітеті Торчицької сільської ради Ставищенського району Київської області, актовий запис № 5, від шлюбу мають двох повнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. Наведене підтверджується матеріалами справи (а.с.8).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спільне життя та шлюбні стосунки у сторін відсутні, тривалий час подружжя проживає окремо, позивач категорично не бажає відновлювати стосунки з ОСОБА_2 , зазначає, що його рішення щодо розірвання шлюбу виважене і кінцеве.

Позивач вказав на підстави розірвання шлюбу - відсутність розуміння та формальне існування шлюбу.

Наданий судом строк для примирення подружжя, не надав позитивного результату.

Задовольняючи позов, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до норми вказаної статті, при розірванні шлюбу кожен із подружжя має право зберегти спільне прізвище або відновити дошлюбне. Це право може бути реалізоване лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі викладеного, враховуючи категоричну позицію позивача щодо розірвання шлюбу, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя сторін і збереження їхнього шлюбу є недоцільним і це суперечить інтересам позивача.

Враховуючи те, що збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної любові та поваги, взаєморозуміння та взаємодопомоги, що є морально-правовою основою шлюбу, суд вважає за можливе шлюб між сторонами розірвати, оскільки підстави для його збереження відсутні, на що було вказано вище в рішенні.

Позивач не ставить вимогу про відшкодування йому судових витрат.

Відповідач подала клопотання про зміну прізвища на дошлюбне - « ОСОБА_5 ».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112,113,115 СК України, ст. 12, 13, 81, 141, 158, 258- 265, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 28.09.1996 року, у виконавчому комітеті Торчицької сільської ради Ставищенського району Київської області, актовий запис № 5, - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідача змінити на дошлюбне « ОСОБА_5 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 / адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 /

Відповідач: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 / адреса реєстрації: АДРЕСА_3 /

Повний текст рішення виготовлено 16.08.2024 року.

Суддя О. Я. Ярмола