КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року місто Київ.

Справа № 359/8049/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/13958/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючої судді Желепи О.В.,

Суддів Мазурик О.Ф., Немировської О.В.

за участю секретаря судового засідання Рябошапка М.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2024 року про залишення позову без розгляду (постановлену у складі судді Журавського В. В., інформація про дату складання повного тексту ухвали відсутня)

у справі за позовом заступника керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі Пристоличної сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про витребування майна з чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ

У серпні 2023 року заступник керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі Пристоличної сільської ради звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив витребувати з володіння відповідача на користь держави в особі Пристоличної сільської ради земельну ділянку.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2024 року позов заступника керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі Пристоличної сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишено без розгляду.

Не погоджуючись з таким рішенням, керівник Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону Плотицький О. М. 27 червня 2024 року за допомогою системи «Електронний суд» подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2024 року, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що оскаржувану ухвалу постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи.

Вказує, що перше судове засідання, відбулося 27.03.2024 без участі прокурора, у зв`язку з тим, що представником відповідача Котенок А.П. подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, тому було вирішено, що суд відкладе засідання для надання часу для ознайомлення з матеріалами справи. Судом було відкладено судове засідання на 10.06.2024, але в цей день прокурором було подано клопотання про відкладення розгляду справи з наведенням об`єктивних поважних причин, які перешкоджали прокурорам Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони прийняти участь у судовому засіданні 10.06.2024.

Зазначає, що суд першої інстанції допустився формального підходу до вирішення питання про залишення позову без розгляду, не врахувавши обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії та залишив поза увагою положення статті 265 ЦК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 липня 2024 року відкрито провадження у даній справі та надано учасникам справи 5-ти денний строк з моменту отримання ухвали для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідач та третя особа своїм правом на надання відзиву не скористались.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

У судовому засіданні прокурор Пшиченко І. П. доводи апеляційної скарги підтримав, просив скасувати ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2024 року. Вказував, що дійсно 10 червня 2024 року представник прокуратури у судове засідання повторно не з`явився, однак просить врахувати поважність причин неявки.

Представник ОСОБА_1 адвокат Котенко А. П. у судовому засіданні щодо задоволення апеляційної скарги заперечував, просив залишити оскаржувану ухвалу без змін.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Про розгляд справи третя особа повідомлена належним чином, шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету, про що в матеріалах справи міститься відповідний звіт про доставку.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь Головуючої судді Желепи О.В., пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Залишаючи без розгляду позовну заяву суд першої інстанції керувався тим, що належним чином повідомлений позивач не з`явився у судові засідання, які проводились 27 березня 2024 року та 10 червня 2024 року, тому має місце повторна неявка в судове засідання. При цьому вматеріалах цивільної справи відсутня заява позивача про розгляд цивільної справи в його відсутність.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки такий висновок відповідає обставинам справи та вимогам закону.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частина п`ята статті 223 ЦПК України, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з положеннями частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст. 128-131 ЦПК України.

За приписами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Відповідно до положень п. 1, 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

З матеріалів справи вбачається, що 16 серпня 2023 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява заступника керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі Пристоличної сільської ради до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 серпня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 12 год 00 хв 26 жовтня 2023 року.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 27 березня 2024 року на 10 год. 00 хв.

У судове засідання 27 березня 2024 року позивач та відповідач не з`явились, розгляд справи відкладено на 10 червня 2024 року.

Про розгляд справи на 27 березня 2024 року о 10.00 год. представник позивача прокурор Косинюк І. Ю. був повідомлений належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка (а. с.118).

У судове засідання 10 червня 2024 року позивач повторно не з`явився, однак засобами електронного зв`язку подав до суду клопотання про відкладення судового засідання. З вказаного клопотання вбачається, що позивач обізнаний про судове засідання призначене на 10 червня 2024 року.

Про судове засідання призначене на 10 червня 2024 року позивач був повідомлений шляхом направлення судової повістки на поштову адресу, про що в матеріалах справи міститься відповідне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 22.05.2023 (а. с. 127).

Апеляційним судом враховано, що копія судової повістки в матеріалах справи відсутня, однак як вбачається з системи «Електронний суд» судова повістка на 10 червня 2024 року на 12 год. 00 хв. для заступника керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону була сформована 01 квітня 2024 року, а її направлення позивачу підтверджено зворотнім поштовим повідомленням про вручення.

Отже позивач був належним чином повідомлений про судові засідання призначені на 27 березня 2024 року та 10 червня 2024 року.

Заяви про розгляд справи за відсутності позивача матеріали справи не містять.

Таким чином, дослідивши матеріали справи апеляційним судом було встановлено, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Встановивши, що будучи належним чином повідомленим про розгляд справи позивач у судові засідання 27 березня 2024 року та 10 червня 2024 року, тобто двічі поспіль не з`явилися, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки неявка позивача у судове засідання, призначене на 10 червня 2024 року, є повторною, а заяв про розгляд справи за відсутності позивача до суду, на час ухвалення відповідного процесуального рішення, не надходило.

Разом з тим, позивач стверджує про відсутність підстав для залишення позову без розгляду саме через поважність причин неявки у судове засідання, які унеможливили присутність позивача в черговому судовому засіданні.

Однак такі доводи не спростовують висновки суду першої інстанції з огляду на наступне.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої ст.257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Зазначений висновок узгоджується з постановою Верховного Суду від 25 жовтня 2023 року у справі №369/12104/20.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, результати системного аналізу вищевказаних п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України та положень ст.223 цього Кодексу свідчать про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне, тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано з дією принципу цивільного судочинства диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, суд може залишити позовну заяву без розгляду в разі повторної (другої підряд) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, незважаючи на причини неявки в судове засідання.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі №756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі №569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі №752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі №760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі №522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі №295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі №612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі №522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі №658/1141/18 та від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18.

Разом з тим позивач у клопотанні про відкладення судового засідання призначеного на 10 червня 2024 року, просив суд першої інстанції відкласти розгляд справи. Будучи обізнаним про дату судового засідання та неможливість участі у ньому позивач не подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції всебічно і повно з`ясував обставини справи, дав їм об`єктивну оцінку та дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржене судове рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо залишення позову без розгляду, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала районного суду без змін.

Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення такої заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-383, 389 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону- залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2024 року- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08 серпня 2024 року.

Головуючий О. В. Желепа

Судді О. Ф. Мазурик

О. В. Немировська