Справа № 643/783/24
Провадження № 2-п/643/81/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.08.2024 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Скотаря А.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Ширіної Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 20.03.2024 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

установив:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Ясинецького О.А. 03.07.2024 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 20.03.2024 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (далі Банк) до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначила, що судові повістки про виклик до суду не отримувала, оскільки є внутрішньо переміщеною особою, копію судового рішення отримала 17.06.2024.

Відповідачка вважає, що рішення ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, оскільки судом не враховано, що сторони у письмовому вигляді обумовили ціну договору, яка встановлена у формі сплати відсотків за користування кредитними коштами, їх розмір та порядок нарахування. Позивачем не надано належних доказів, що відповідачка була обізнана та погодилась з правовими підставами, керуючись якими Банк здійснював погашення процентів за рахунок кредитного ліміту, чим збільшував заборгованість по тілу кредиту з граничного розміру.

Матеріали справи не містять доказів волевиявлення відповідачки про збільшення кредитного ліміту більше ніж 15000 грн. Банк без відома та згоди клієнта, самовільно збільшив ліміт відповідачки з метою збільшення заборгованості за кредитом та процентами. На збільшення розміру кредитного ліміту відповідачка своєї згоди не давала, Банк не ознайомив відповідачку з своїми діями щодо збільшення розміру кредитного ліміту.

Наданий позивачем розрахунок заборгованості за кредитом є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідача. Оскільки матеріали справи не містять доказів щодо істотних умов укладеного сторонами кредитного договору, то наданий позивачем розрахунок заборгованості достовірно не вказує на розмір невиконаного відповідачкою зобов`язання та є неналежним доказом.

Позивачем не доведено, що при підписанні заяви № 501 від 05.10.2018 відповідачка була обізнана, погодилася та приєдналася до Умов і Правил в редакції, на яку посилається Позивач, як на невід`ємні частини договору. За відсутності інших доказів розрахунок заборгованості, наявний в матеріалах справи, не може підтверджувати наявність у відповідача заборгованості перед Банком.

Розмір відсотків 50911,41 грн є непропорційно великою сумою компенсації та не відповідає засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим елементам загального конституційного принципу верховенства права.

Просить суд поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, визнати причини пропуску строку на подання заяви поважними, скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження, судові витрати покласти на позивача.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 31.07.2024 прийнято до розгляду заяву про перегляд заочного рішення.

У судове засідання сторони не з`явились, про час, дату та місце розгляду заяви повідомлені належним чином. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, встановив таке: заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 20.03.2024 позов АТ «ПУМБ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволений та стягнуто на користь Банку заборгованість за кредитним договором у загальному розмірі 134462,928 грн, а також судовий збір у розмірі 2422,40 грн. Рішення набрало законної сили (а.с. 144).

Судові виклики відповідачки здійснювались судом за адресою реєстрації останньої (куди направлена й копія судового рішення) рекомендованим листом, що є належним повідомлення про час, дату та місце судового розгляду.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Як встановлено ч. 4 ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заявник у заяві про поновлення пропущеного строку посилається на те, що копію рішення отримала 17.06.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на ім`я представника відповідача (а.с. 160), з заявою про перегляд заочного рішення звернулась до суду 03.07.2024, тобто в межах визначеного ч. 4 ст. 284 ЦПК України строку.

Як убачається зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 4 статті 127 ЦПК визначено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Таким чином, пропущений процесуальний строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення має бути поновлений судом з метою реалізації стороною відповідача своїх прав з питання перегляду заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення повинна існувати сукупність двох умов, визначених ст. 288 ЦПК України, а саме: встановлення судом поважності причин неявки до суду та докази, на які посилається відповідач, мають мати істотне значення для вирішення справи.

Докази, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, а саме: заява на приєднання до Договору банківського обслуговування, розрахунок заборгованості, які відповідачка вважає неналежними, досліджувались судом у сукупності із іншими доказами: випискою з рахунку, паспортом споживчого кредиту, тощо, та оцінені судом як належні, достатні, допустимі та достовірні, наслідком чого стало ухвалення рішення про задоволення позовних вимог. Жодного нового доказу, який міг би бути досліджений в суді та мав би істотне значення для вирішення справи відповідачкою не надано та посилання на нього не зроблено. Суть заяви відповідачки про перегляд заочного рішення містить твердження про необхідність переоцінки наявних та вже оцінених судом доказів.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність двох умов у сукупності, які б могли стати підставою для скасування заочного рішення. Наслідком цього, згідно положень п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, має стати залишення заяви відповідача про скасування заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 258, 260, 287, 288 ЦПК України, -

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 20.03.2024.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 20.03.2024 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити відповідачу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя А.Ю. Скотар