Справа № 510/1265/20
Провадження № 2/510/104/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.07.24 р. Ренійський районний суд Одеської області

у складі: - головуючого судді Сорокіна К.В.,

- при секретарі Івановій Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Рені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки майна із спільної часткової власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду із позовом до відповідача про здійснення поділу домоволодіння АДРЕСА_1 в натурі, виділивши: їй у власність частку житлового будинку, а саме: коридор під літ. А-2, площею 6,40 кв.м., житлову кімнату під літ. А-3, площею 12,50 кв.м., літню кухню під літ. Б, та сарай під літ. Г., відповідачу у власність частку житлового будинку - веранду під літ. А-1, площею 11,90 кв.м., житлову кімнату під літ. А-4, площею 8,30 кв.м., житлову кімнату під літ. А-5, площею 12,80 кв.м. та сарай під літ. В. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником частини вищевказаного житлового будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.12.2019 р. (реєстр № 1603). Власником іншої частини вказаного житлового будинку є відповідач ОСОБА_3 на підставі рішення суду № 22ц-4603/08 від 03.12.2008 р.. У зв`язку з уникненням непорозумінь в майбутньому стосовно порядку користування, утримання та збереження нашого спільного будинку, позивачка просить здійснити поділ будинку в натурі, виділивши кожному відокремлену частину будинку.

07.06.2022 р. на підставі ухвали суду від 12.01.2021 р. проведено судову будівельно технічну, земельно технічну, оціночно-будівельну експертизу (висновок експерта № 37/122-2021).

У судове засідання позивачка не з`явилась, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить розглянути справу у її відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення сповіщався належними чином, причини неявки суду не відомі, відзив на позов не надходив.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що причини неявки відповідача є неповажними, відзив на позовну заяву відповідач не направив, представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, таким чином є підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Судом в ході судового розгляду справи були дослідженні: технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 ; свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 03.12.2019 р.; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 192004730 від 07.12.2019 р.; витяг про державну реєстрацію прав № 29418680 від 24.03.2011 р.; свідоцтво про народження ОСОБА_4 , мати ОСОБА_5 , батько ОСОБА_6 ; висновок експерта № 37/122-2021 за результатами судової будівельно технічної, земельно технічної, оціночно будівельної експертизи від 07.06.2022 р.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.12.2019 р. позивачці ОСОБА_1 належить частина житлового будинку АДРЕСА_1 , право власності зареєстровано 03.12.2019 р., номер витяг 192004730. Відповідачу ОСОБА_2 належить частина житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі рішення суду Апеляційного суду Одеської області № 22ц-4603/08 від 03.12.2008 р.

У зв`язку із уникненням непорозумінь в майбутньому стосовно порядку користування, утримання та збереження нашого спільного будинку, позивачка просить здійснити поділ будинку в натурі, виділивши кожному відокремлену частину будинку.

Домоволодіння АДРЕСА_1 складається з житлового будинку - літ. А, літньої кухні - літ. Б, сараїв - літ. В, Г, вбиральні - літ. Д, огорожі - №1-3, споруди №4,5.

Житловий будинок складається з літ. А-1 - веранди, площею 11,90 кв.м., А-2 - коридору, площею 6,40 кв.м., А-3 - житлової кімнати, площею 12,50 кв.м., А-4 - житлової кімнати, площею 8,30 кв.м., А-5 -- житлової кімнати, площею 12,80 кв.м.

Позивачка просить виділити їй з надвірних споруд літню кухню під літ. Б, та сарай під літ. Г, відповідачу сарай під літ. В. З житлового будинку позивачка просить виділити коридор під літ. А-2, площею 6,40 кв.м. та житлову кімнату під літ. А-3, площею 12,50 кв.м., а відповідачу веранду під літ. А-1, площею 11,90 кв.м., житлову кімнату під літ. А-4, площею 8,30 кв.м., та житлову кімнату під літ. А-5, площею 12,80 кв.м.

Згідно висновку судової будівельно технічної, земельно технічної, оціночно будівівельної експертизи від 07.06.2022 р. позивачці можливо виділити у володіння та користування частину житлового будинку літ. «А» з приміщеннями, позначеними в плані №№ 2-коридор площею 6,4 кв. м., 3-житлова кімната площею 12,5 кв. м., загальною площею 18,9 кв. м., у тому числі житлової 12,5 кв. м.; господарські будівлі: літ. «Б»- літня кухня, літ. «Г»-сарай; 1/2 частку господарських споруд у складі: № 1- огорожа, № 2-огорожа, № 3-бгорожа, № 4-споруда, № 5-споруда (всього майна на суму 201354 грн.), що складає 53,12% або 53/100 від загальної вартості будівель та споруд і є більше від ідеальної на 11 820 грн. Відповідачу можливо виділити у володіння та користування частину житлового будинку літ. «А» з ґанком і з приміщеннями, позначеними в плані: №№ 1- веранда площею 11,9 кв. м., 4-житлова кімната площею 8,3 кв. м., 5-житлова кімната площею 12,8 кв. м., загальною площею 33,0 кв. м., у тому числі житлової 21,1 кв. м.; господарські будівлі: літ. «В»-сарай, літ. «Д»-вбиральня; 1/2 частку господарських споруд у складі: № 1-огорожа, № 2-огорожа, № 3- огорожа, № 4-споруда, № 5-споруда (всього майна на суму 177714 грн.), що складає 46,88% або 47/100 від загальної вартості будівель та споруд і є менше від ідеальної на 11820 грн.. Для облаштування двох ізольованих квартир за вказаним варіантом необхідно виконати наступні будівельні роботи: демонтувати дверний блок і закласти дверний проріз в стіні, яка розділяє приміщення № 1 і № 2; виконати переобладнання системи електропостачання та газопостачання із встановленням відповідних лічильників; виконати перепланування виділених співвласників приміщень у квартири з дотриманням вимог пунктів 5.17-5.26 державних будівельних норм ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення». За вказаним варіантом позивачка має сплатити на користь відповідача грошову компенсацію у розмірі 11 820 грн.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

У відповідності до ст. 41 Конституції України та ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно ч. 3ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

За змістом ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Виходячи з аналізу змісту норм статей183,358,364,379,380,382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Тому визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Зазначене правило стосується також поділу майна, що є у спільній сумісній власності.

Саме до цього зводяться правові позиції, висловлені Верховним Судом України у справах № 6-12цс13 від 3 квітня 2013 року та № 6-4цс14 від 19 лютого 2014 року.

Визнання права та зміна правовідношення є встановленими ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів.

За змістом ст.13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Приймаючи до уваги, що 1/2 частини домоволодіння АДРЕСА_1 належить позивачу на праві спільної часткової власності та існує технічна можливість для виділу її частки даного нерухомого майна в натурі, при виконанні будівельних робіт зазначених у висновку судової будівельно технічної, земельно технічної, оціночно будівельної експертизи від 07.06.2022 р., суд приходить до висновку, що позивач має право на виділ своєї частки нерухомого майна в натурі, при сплаті відповідачу грошової компенсації у розмірі 11820 грн., а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, ст.ст. 316, 317, 319, 321, 356, 358, 364 ЦК України та керуючись ст.ст. 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки майна із спільної часткової власності задовольнити.

Здійснити поділ житлового будинку АДРЕСА_1 в натурі, виділивши:

- ОСОБА_1 у власність частку житлового будинку, а саме: коридор

під літ. А-2, площею 6,40 кв.м., житлову кімнату під літ. А-3, площею 12,50 кв.м., літню кухню під літ. Б, та сарай під літ. Г.

- ОСОБА_2 у власність частку житлового будинку, а саме: веранду під

літ. А-1, площею 11,90 кв.м., житлову кімнату під літ. А-4, площею 8,30 кв.м., житлову кімнату під літ. А-5, площею 12,80 кв.м. та сарай під літ. В.

Зобов`язати ОСОБА_1 за власні кошти здійснити ремонтно-будівельні роботи по переплануванню приміщень, а саме: демонтувати дверний блок і закласти дверний проріз в стіні, яка розділяє приміщення № 1 і № 2; виконати переобладнання системи електропостачання та газопостачання із встановленням відповідних лічильників; виконати перепланування виділених співвласників приміщень у квартири з дотриманням вимог пунктів 5.17-5.26 державних будівельних норм ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», відповідно висновку експерта № 37/122-2021 судової будівельно технічної, земельно технічної, оціночно-будівельної експертизи від 07.06.2022 р.

Зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) сплати на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію у розмірі 11 820 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя К.В. Сорокін