Справа № 219/5043/21
Провадження № 2/229/809/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкладення судового засідання

14 серпня 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Дружківський міський суд Донецької області в складі: головуючого судді Худіної О.О., за участі секретаря Терещенко С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за теплову енергію,-

встановив:

до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за теплову енергію.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 20.05.2021 визначено головуючу суддю Лапченко О.М.

29 липня 2021 року Артемівським міськрайонним судом Донецької області було постановлене заочне рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за теплову енергію, яким з ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут-Енергія» стягнуто солідарно суму заборгованості за теплову енергію в розмірі 15 589,74 грн. та в дольовому порядку судовий збір по 567 грн. 50 коп. з кожного.

Представник відповідача адвокат Гуревич М.Г., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з заявою про скасування заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 29 липня 2021 року.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 28 грудня 2021 року скасоване заочне рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 29 липня 2021 року за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за теплову енергію, справа призначена до розгляду.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 21.10.2022 № 61 Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану територіальну підсудність судових справ Артемівського міськрайонного суду Донецької області визначено Дружківському міському суду Донецької області.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.05.2023 справу передано у провадження ОСОБА_5 .

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 26 жовтня 2023 року закрите провадження у справі в частині позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за теплову енергію.

14.03.2024 року дана справа після перерозподілу автоматизованою системою документообігу була розподілена в провадження судді Дружківського міського суду Донецької області Худіної О.О.

До початку судового засідання від представника відповідача ОСОБА_6 клопотання про витребування від ТОВ «Бахмут-Енергія» акти знімання показань засобів обліку теплової енергії, на підставі яких обчислено кількість теплової енергії, про стягнення вартості якої заявлено позовні вимоги, за спірний період (з жовтня 2020 року по травень 2021 року); розрахунок кількості теплової енергії, заявленої до стягнення; первинні бухгалтерські документи, підтверджуючі факт постачання позивачем відповідачу відповідної кількості теплової енергії протягом спірного періоду (з жовтня 2020 року по травень 2021 року).

У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій (п. 3); сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4); запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (п. 5).

Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків встановлених ЦПК України. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 6 ст. 84 ЦПК України встановлено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно п. 2. ч. 1 ст. 43 ЦПК учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями ст. 44 повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства. Відповідно до п. 2 та 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. Завдання законодавця при регламентації конструкції доказування полягає у забезпеченні гармонічного поєднання активності сторін та суду в цивільному судочинстві. Активність сторін відбиває приватноправові засади змагального процесу, а активність суду публічно-правовий інтерес у ефективності відправлення правосуддя. Можливість збирання доказів судом за власною ініціативою за чинним ЦПК мають обґрунтовуватися не виключно через призму змагальності, однак і з урахуванням принципу пропорційності в контексті завдань та мети цивільного судочинства. Положення процесуального законодавства щодо можливості витребування доказів за ініціативою суду у випадку недобросовісної поведінки сторони щодо доказів покликане зберегти баланс між змагальністю сторін, що забезпечує реалізацію приватноправового інтересу у цивільному судочинстві, та активністю суду в контексті принципу суддівського керівництва процесом, що відбиває публічно-правовий інтерес в ефективності цивільного судочинства. Необхідність збереження відповідного балансу прямо випливає із норми, що регулює завдання цивільного судочинства, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК).

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово робив висновок, що принцип правової визначеності є одним з фундаментальних аспектів верховенства права (рішення у справах «Брумареску проти Румунії», «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» та ін.).Принцип правової визначеності являє собою сукупність вимог до організації та функціонування правової системи з метою забезпечення перш за все стабільного правового становища індивіда шляхом вдосконалення процесів правотворчості та правозастосування. Принцип покликаний надати можливість учасникам правовідносин передбачити результати своїх дій, набуття відповідних прав та обов`язків. Це передбачає і прогнозованість судових рішень за результатами розгляду спорів.

Суд також роз`яснює позивачеві, що відповідно до ч. 10 ст. 84 ЦПК України, у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, суд вважає, що з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі є необхідність у витребуванні доказів, а саме: акти знімання показань засобів обліку теплової енергії, на підставі яких обчислено кількість теплової енергії, про стягнення вартості якої заявлено позовні вимоги, за спірний період (з жовтня 2020 року по травень 2021 року); розрахунок кількості теплової енергії, заявленої до стягнення; первинні бухгалтерські документи, підтверджуючі факт постачання позивачем відповідачу відповідної кількості теплової енергії протягом спірного періоду (з жовтня 2020 року по травень 2021 року).

Суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених ст. 223 ЦПК України.

У зв`язку з цим, розгляд справи необхідно відкласти для отримання судом інформації, виклик сторін повторити.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 13, 77, 84, 223ЦПК України, суд,-

ухвалив:

розгляд цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за теплову енергію відкласти на 12 вересня 2024 року на 08-30 годину.

Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія» () акти знімання показань засобів обліку теплової енергії, на підставі яких обчислено кількість теплової енергії, про стягнення вартості якої заявлено позовні вимоги, за спірний період (з жовтня 2020 року по травень 2021 року); розрахунок кількості теплової енергії, заявленої до стягнення; первинні бухгалтерські документи, підтверджуючі факт постачання позивачем відповідачу відповідної кількості теплової енергії протягом спірного періоду (з жовтня 2020 року по травень 2021 року).

Витребувані судом документи надати Дружківському міському суду Донецької області протягом 10-ти днів з моменту отримання даної ухвали, але не пізніше 11 вересня 2024 року.

Роз`яснити, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Копію ухвали направити позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Бахмут Енергія»- для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Худіна О.О.