КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/4962/24
УХВАЛА

08.08.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Житлово-будівельний кооператив «Центральний-2», про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

06.08.2024 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Житлово-будівельний кооператив «Центральний-2», про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди, в якій позивач просить суд:

- визнати інформацію недостовірною та такою, що порушує особисте немайнове право на недоторканість ділової репутації ОСОБА_1 , яка поширена ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , розміщеної у месенджері VIBER групи жителів ЖБК «Центральний-2», заявах до поліції, на дверях будинку, а саме: «звинувачення ОСОБА_1 у алкоголізмі, сепаратизмі, колабораціонізмі та незаконному розкраданню корпоративних грошей»;

- зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 спростувати інформацію щодо ОСОБА_1 , розміщеної у месенджері VIBER групи жителів ЖБК «Центральний-2», заявах до поліції, на дверях будинку, а саме: «звинувачення ОСОБА_1 у алкоголізмі, сепаратизмі, колабораціонізмі та незаконному розкраданню корпоративних грошей» шляхом оприлюднення такого спростування у месенджері VIBER групи жителів ЖБК «Центральний-2» та на найближчих загальних зборах членів ЖБК «Центральний-2», які мають бути скликані за її ініціативою та на яких ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повинні оголосити присутнім членам ЖБК, що інформація є недостовірною та такою, що не відповідає дійсності;

- стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 компенсацію за моральну шкоду у розмірі 20 000 гривень;

- стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову було розподілено судді Калініченко Л.В.

Оглядаючи позовну заяву, суддею встановлено її невідповідність вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

У відповідності до положень статті 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини.

Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову.

Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги до відповідача.

Поряд з цим, оглядаючи заявлені позивачем вимоги, зокрема вимогу про визнання інформації недостовірною та такою, що порушує особисте немайнове право на недоторканість ділової репутації ОСОБА_1 , яка поширена у заявах до поліції, вбачається, що в даній частині вимоги позивача є не конкретизованими, а саме не визначено яких саме заяв та в якій їх кількості, стосується дана вимога позивача.

Суд зазначає, що у відповідності до положень статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За наслідком чого, позивачеві необхідно чітко викласти вищевказану вимогу, визначивши щодо яких саме заяв та в якій їх кількості заявлені в даній частині вимоги.

Відповідно до пункту 3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся.

Як вбачається з позову, позивачка заявляючи вимогу майнового характеру про відшкодування моральної шкоди, не визначила у позові ціну позову.

За наслідком чого, позивачеві необхідно визначити ц позові ціну позову в частині вимог майнового характеру.

Також, суд зазначає, що частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається позивачем надано до позову квитанції №38 від 26.06.2024 року та №24 від 25.06.2024 року на підтвердження сплати судового збору в загальній сумі 3028,00 грн.

Перевіряючи вірність сплаченого позову судового збору, суд зазначає наступне.

Ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги немайнового характеру, визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи становить у розмірі 1211,20 грн., за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить в сумі 3028,00 грн.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів; об`єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог.

Розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Також, у відповідності до правового висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 18.09.2023 року по справі №758/5118/21 відповідно до якого, можливість пред`явлення кількох окремих позовів є одним з аргументів, який дозволяє виснувати, що у цій справі має місце не одна вимога, а кілька вимог щодо різних відповідачів. Із цим пов`язаний і другий аргумент, який випливає із можливості подачі окремих позовів, а саме, якщо б позивач подавав окремі позови про виселення, то мав би сплатити судовий збір за кожний із них.

Водночас, ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»). У разі протилежного тлумачення має місце одна вимога про виселення щодо чотирьох відповідачів, то це матиме наслідком наступне: у ситуації, коли позивач звертається до суду одразу до всіх відповідачів, він має сплатити судовий збір у меншому розмірі, аніж у випадку, якщо позови будуть пред`явлені окремо щодо різних співвідповідачів. Поряд із цим, національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися б із об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що з точки зору забезпечення правової визначеності для осіб, що опинилися в аналогічних правових ситуаціях, доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів.

Третій аргумент на користь позиції щодо необхідності врахування суб`єктного складу правовідносин при визначенні кількості вимог стосується ситуації, коли декілька позивачів пред`являють позов до одного відповідача. У такому випадку кожен із позивачів має сплатити судовий збір у розмірі, встановленому для немайнових вимог, адже відповідно до абзацу 2 частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Отже, ситуація, за якої у випадку процесуальної співучасті залежно від наявності співпозивачів або співвідповідачів у справі застосовуються різні підходи у питаннях сплати судового збору, суперечить принципу рівності, який є одним з основних засад цивільного судочинства (пункт 2 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Таким чином, при тлумаченні терміну поняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо.

За наслідком викладеного суд зазначає, що як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено по три вимоги немайнового характеру до кожного з двох відповідачів, а також вимогу майнового характеру до двох позивачів.

Одночасно судом приймається, що вимога про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом визнання інформації недостовірної та зобов`язання її спростувати, що заявлена позивачкою щодо кожного з об`єкту розміщення (заява до поліції, у групі соціальної мережі, на дверях будинку) щодо кожного з відповідачів є окремою вимогою немайнового характеру, яка підлягає окремому дослідженню та розгляду, а відтак є окремою вимогою немайнового характеру, що підлягає окремому справлянню судовим збором.

Виходячи з не визначення позивачкою яких саме заяв до поліції та в якій їх кількості стосується вимога позивачки до кожного з відповідачів, судом під час визначення розміру судового збору в даній ухвалі суду, приймається як немайнова вимога позивача що заявлена щодо однієї заяви в якій поширена спірна інформація, що пред`явлена до кожного з відповідачів.

За наслідком чого, за пред`явленим позовом підлягає сплаті судовий збір в загальній сумі 10 295,20 грн., що складається з заявлених:

- трьох вимог немайнового характеру, що пред`явлені до відповідача ОСОБА_2 , за якими підлягає сплаті судовий збір в сумі 3633,60 грн. (1211,20*3 = 3633,60);

- трьох вимог немайнового характеру, що пред`явлені до відповідача ОСОБА_3 , за якими підлягає сплаті судовий збір в сумі 3633,60 грн. (1211,20*3 = 3633,60);

- вимоги майнового характеру, що пред`явлена до двох відповідачів, за якою виходячи з заявленої до стягнення суми моральної шкоди у розмірі 20 000,00 грн., підлягає сплаті судовий збір в сумі 3028,00 грн.

Отже, сплачений позивачем судовий збір в сумі 3028,00 грн. за пред`явленим позовом за вимогами немайнового та майнового характеру, є сплаченим у неналежному розмірі.

За наслідком чого позивачеві необхідно надати до суду:

- документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, яка містить три вимоги немайнового характеру, що пред`явлені до відповідача ОСОБА_2 , в сумі 3633,60 грн. (1211,20*3 = 3633,60);

- документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, яка містить три вимоги немайнового характеру, що пред`явлені до відповідача ОСОБА_3 , в сумі 3633,60 грн. (1211,20*3 = 3633,60);

- документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, яка містить вимогу майнового характеру, що пред`явлена до двох відповідачів, виходячи з розміру заявленої вимоги у розмірі 20000,00 грн., в сумі 3028,00 грн.;

- суд роз`яснює позивачеві, що під час сплати судового збору у визначеному розмірі, слід враховувати вже сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн., а відтак доплаті підлягає судовий збір у загальному розмірі 7267,20 грн. (10295,20 3028,00 = 7267,20);

- суд роз`яснює позивачеві, що у разі уточнення позивачем вимоги та визначення яких саме заяв до поліції стосується вимога про захист честі, гідності та ділової репутації, слід враховувати, що у разі визначення декількох заяв, вимога що стосується кожної з заяв, є окремою вимогою немайнового характеру та є окремим об`єктом справляння судового збору як за вимогою немайнового характеру щодо кожного з відповідачів, за наслідком чого позивачеві додатково буде необхідно надати докази на підтвердження сплати судового збору за відповідними вимогами;

- суд роз`яснює, що судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: Отримувач коштів - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО)- 899998; Рахунок отримувача - UA0015756; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Роз`яснити позивачеві, що у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, у разі надання в порядку усунення недоліків поданого позову додаткових документів до суду, позивач повинен надати додатково їх копії у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 43, 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Житлово-будівельний кооператив «Центральний-2», про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вищевказаних недоліків поданої заяви, терміном в п`ять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. 14, 43, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Житлово-будівельний кооператив «Центральний-2», про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л.В.