Справа № 694/2027/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"09" серпня 2024 р. м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Смовж О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Звенигородської нотаріальної контори про зняття арешту з майна,

встановила:

ОСОБА_1 звернулася до Звенигородського районного суду Черкаської області з позовом, в якому просить скасувати (обтяження) заборону (архівний запис) на відчуження житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (згідно попередньої адреси - АДРЕСА_2 , накладену Звенигородською державною нотаріальною конторою Черкаської області 22 травня 2007 року, реєстраційний номер обтяження 4995189, здійснений на підставі повідомлення Черкаської облконтори Будбанку, № б/н, архівний номер 2263051СНЕККА8У751, архівна дата 02.10.2000, дата виникнення 24.07.1980, № реєстра: 155342-274, внутр. №С0112232ВР13С2Р3824, коментарій:с.20-16.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною п`ятою статті 177 ЦПК України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до п.2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 травня 2024 року у справі № 725/3352/23 з аналогічних правовідносин зазначено, що: позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Аналогічний за змістом висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року (провадження № 11-680апп19) та у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2021 року у справі № 554/5912/19-ц (провадження № 61-12594 св 21), від 08 грудня 2022 року у справі № 331/1383/20 (провадження № 61-7109 св 22).

У позовній заяві позивачем зазначено, що під час переоформлення документів в порядку спадкування після смерті батька на нерухоме майно - житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 нею виявлено, що на майно накладено арешт.

Водночас, позивач не надала документів, які б підтверджували її права як власника нерухомого майна, на яке накладено арешт, не зазначено про наявність інших спадкоємців, про обставини фактичного прийняття у спадщину нерухомого майна, а також не наведено відомостей чи ставила позивач питання стосовно визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Пункт 4 частини третьої статті 175 ЦПК України визначає, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених цивільним процесуальним законодавством, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя

ухвалила :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Звенигородської нотаріальної контори про зняття арешту з майна -залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, вказаних в цій ухвалі, який не може перевищувати десяти днів з дня її вручення.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вказаних вимог у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю.Смовж