справа № 755/5937/23
головуючий у суді І інстанції Гончарук В.П.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

05 серпня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 червня 2023 року

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 15 червня 2023 року позов ТОВ «Євро-Реконструкція» задоволено частково.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води у розмірі 78 089 грн 42 коп.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» інфляційну складову боргу у розмірі 9 523 грн 63 коп., 3 % річних у розмірі 4 234 грн 06 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» судовий збір у розмірі 895 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» судовий збір у розмірі 895 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» судовий збір у розмірі 895 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 червня 2023 року в частині задоволення позовних вимог про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, інфляційну складову боргу у розмірі 9 523 грн 63 коп., 3 % річних у розмірі 4 234 грн 06 коп., судовий збір у розмірі 895 грн на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» та ухвалити у цій частині нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 червня 2023 року залишено без руху, визнано неповажними причини для поновлення строку на апеляційне оскарження та надано строк для наведення обґрунтованих підстави пропуску строку на апеляційне оскарження

25 червня 2024 року ОСОБА_1 отримав копію ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2024 року безпосередньо у приміщенні у Київського апеляційного суду.

08 липня 2024 року через канцелярію суду подана заява про усунення недоліків апеляційної скарги, у якій ОСОБА_1 наводить аналогічні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, які були зазначені в апеляційній скарзі та таким причинам апеляційним судом вже було надано оцінку та визнано неповажними.

Також вказує додаткові підстави для поновлення строку, а саме щодо обґрунтування підстав пропуску строку на апеляційне оскарження у період з 11 січня 2024 року по 05 березня 2024 року, зазначає, що на той час змушений був проходити медичне обстеження у лікарів, оскільки стан погіршився здоров`я та самопочуття.

ОСОБА_1 зазначає, що за станом здоров`я не мав фізичної змоги звернутися до Дніпровського районного суду міста Києва для отримання рішення суду першої інстанції.

На підтвердження чого долучає медичні довідки, направлення до лікарів та здачі аналізів, а саме:

- копію консультативного висновку від 03 жовтня 2023 року;

- копію консультативного висновку від 02 листопада 2023 року;

- копію результатів лабораторного медичного дослідження від 16 січня 2024 року;

- копію загального аналізу крові від 16 січня 2024 року;

- дуплексне сканування судин голови;

- копію картки ехокардіографічного обстеження від 11 січня 2024 року;

- звіт про проведення добового моніторингу ЕКГ від 29 лютого 2024 року.

Однак, ОСОБА_1 не обґрунтовує, яким чином вищенаведені доводи щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, стосуються звернення до суду.

Саме лише підтвердження проведення лабораторних медичних досліджень та медичного обстеження не підтверджує неможливість своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій з боку відповідача.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Оскільки у заяві не викладено поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та не додано доказів на підтвердження пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія апеляційного суду дійшла висновку про те, що наведені причини у заяві ОСОБА_1 , подані до суду апеляційної інстанції на усунення недоліків апеляційної скарги, не можна визнати належними та поважними.

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 червня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Копію ухвали надіслати учасникам справи в порядку, визначеному статтею 272 ЦПК України, скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська