УХВАЛА

30 липня 2024 року

м. Київ

справа № 367/9647/19

провадження № 61-10517ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О.,

Сердюка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сологуб Вадим Леонідович, на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним усного договору будівельного підряду, його розірвання, визнання недійсним акта виконаних робіт та відшкодування збитків,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом

до ОСОБА_1 , в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просила:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 збитки, завдані неналежним виконанням обов`язків за договором будівельного підряду, відповідно до суми вартості улаштування нових будівельних конструкцій для приведення будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до будівельного стану, визначеного судовим експертом

у розмірі 862 353,80 грн, та інфляційні збитки за період з 01 квітня 2021 року до 31 січня 2023 року у розмірі 301 215,61 грн, що дорівнює 1 163 569,41 грн;

- зобов`язати ОСОБА_1 протягом 10 днів з моменту набрання рішенням у даній справі законної сили оплатити виконання демонтажних робіт цегляної кладки першого, другого, поверхів з демонтажем супутніх будівельних конструкцій з подальшим їх відновленням до стану 26 лютого 2021 року для усунення встановлених судовим експертом невідповідностей вимогам будівельних норм щодо цегляної кладки у розмірі 177 412,80 грн та інфляційні збитки за період з 01 квітня 2021 року до 31 січня 2023 року у розмірі 61 969,35 грн, що дорівнює 239 382,15 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 завдану моральну шкоду у розмірі 5 % від суми завданих збитків, внаслідок неправомірних дій, що становить 51 988,33 грн.

Ірпінський міський суд Київської області рішенням від 04 жовтня 2023 року позов ОСОБА_2 задовольнив частково.

Стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 збитки, завдані неналежним виконанням обов`язків за договором будівельного підряду, відповідно до суми вартості улаштування нових будівельних конструкцій для приведення будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до будівельного стану, визначеного судовим експертом

у розмірі 862 353,80 грн, та інфляційні збитки за період з 01 квітня 2021 року до 31 січня 2023 року у розмірі 301 215,61 грн, що дорівнює 1 163 569,41 грн.

Вирішив питання про розподіл судових витрат.

У задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 17 червня 2024 року рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 жовтня 2023 року залишив без змін.

22 липня 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сологуб В. Л., на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 жовтня 2023 року

та постанову Київського апеляційного суду від 17 червня 2024 року.

Касаційна скарга на вищевказані судові рішення подана до суду касаційної інстанції засобами поштового зв`язку 22 липня 2024 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сологуб В. Л., порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущений з поважних причин, оскільки повний текст постанови Київського апеляційного суду

від 17 червня 2024 року складений 21 червня 2024 року, отриманий представником заявника 24 червня 2024 року.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Київський апеляційний суд прийняв постанову 17 червня 2024 року, її повний текст складений 21 червня 2024 року, а тому останнім днем на касаційне оскарження є 21 липня 2024 року (вихідний день). За таких обставин строк на касаційне оскарження заявником не пропущений, тому у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження необхідно відмовити.

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення чи відмови

у відкритті касаційного провадження немає.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі як на підставу касаційного оскарження судового рішення заявник посилається:

- на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України (суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку);

- на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою

статті 411 цього Кодексу), а саме вказує, що суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Також заявник вказує, що справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Частиною першою статті 402 ЦПК України передбачено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сологуб Вадим Леонідович, про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 жовтня 2023 року та постанови Київського апеляційного суду від 17 червня 2024 року.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу

№ 367/9647/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним усного договору будівельного підряду, його розірвання, визнання недійсним акта виконаних робіт та відшкодування збитків.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська С. О. Карпенко В. В. Сердюк