Справа № 296/4231/24
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

"02" серпня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Шкиря В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі №296/4231/24 за позовом представника позивача Мотроного (транспортного) страхового бюро України» Тодавчич Світлани Михайлівни до ОСОБА_1 про стягнення понесених витрат,-

ВСТАНОВИВ:

24.07.2024 ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить скасувати заочне рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 10.06.2024 року у справі за позовом представника позивача Мотроного (транспортного) страхового бюро України» ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення понесених витрат в сумі 133445,01 грн.

Вивчивши заяву та матеріали справи встановлено наступне.

Заочне рішення у справі №296/4231/24 було ухвалене 10.06.2024.

Вже 19.06.2024 представник відповідача - адвокат Кирильчук І.В. звернулася до суду з клопотанням на ознайомлення з матеріалами справи №296/4231/24 та видачу копії судового рішення , цього ж дня суд надав на це дозвіл (а.с.68-71)

З матеріалами справи представник відповідача ознайомився та отримав копію рішення 15.07.2024 (а.с.69)

Заява про перегляд заочного рішення подана засобами поштового зв`язку 24.07.2024 року, вона не містить клопотання про поновлення строків на її подачу.

За приписами ч.1,2, 3 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Отже, законодавець встановив темпоральні обмеження для реалізації відповідачем права на перегляд заочного рішення.

Водночас норми ЦПК України не визначають спеціального механізму процесуального реагування суду на пропуск відповідачем строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, якщо заявник не подав клопотання про поновлення пропущеного строку або якщо причини, зазначені ним у відповідному клопотанні, визнані судом неповажними.

Наслідки пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій передбачені у статті 126 ЦПК України. Відповідно до частини першої цієї статті із закінченням встановленого законом або судом строку втрачається право на вчинення процесуальних дій. Таке право втрачається в силу закону, тому не потребує додаткового визнання судом. Суд лише констатує пропуск процесуального строку та відсутність поважних причин для його поновлення, якщо була подана заява про поновлення такого строку.

Окремо ЦПК України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 126 ЦПК України).

Окремо ЦПК України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 126 ЦПК України).

На переконання суду, частину другу статті 126 ЦПК України треба розглядати у сукупності з нормами статті 127 цього Кодексу, якою встановлено процедуру поновлення пропущеного строку. Тобто законодавець у частині другій статті 126 ЦПК України під формулою «крім випадків, передбачених цим Кодексом» насамперед мав на увазі застосування норм статті 127 ЦПК України щодо поновлення строку за наявності поважних причин. Крім того, формулу «крім випадків, передбачених цим Кодексом» потрібно розуміти так, що процесуальний закон може передбачати випадки, коли законодавець у певній нормі надав імперативну вказівку про те, що суд не має права залишати без розгляду заяву, подану з пропуском строку на її подачу.

За загальним правилом пропуск процесуальних строків має наслідком втрату права на вчинення процесуальної дії, а для суду настає обов`язок застосувати передбачені ЦПК України наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Під залишенням документів без розгляду треба розуміти відмову суду давати правову оцінку поданому з пропуском строку документу. Отже, перевірка судом дотримання процесуальних строків при поданні процесуальних звернень учасниками процесу відбувається ex officio.

Водночас відсутність у главі 11 «Заочний розгляд справи» розділу III «Позовне провадження» ЦПК України прямої вказівки на ті повноваження суду, які мають бути ним реалізовані у разі пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, дає підстави для висновку про те, що відповідно до загальних положень ЦПК України про наслідки пропуску процесуальних строків (частина друга статті 126 ЦПК України) така заява має бути залишена без розгляду.

Викладене узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду викладеними в постанові від 12.06.2024 у справі 756/11081/20 (пункт 93)

Керуючись ч.2 ст. 126, 260, 261, 284, 353 ЦПК України -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справіі №296/4231/24 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. М. Шкиря