Провадження № 2/643/819/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії

ВСТАНОВИВ

Зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (позивач) просить визнати незаконною та скасувати постанову державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцької В. № 1017/02-31 від 18.05.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги

06.11.2021 померла мати позивача ОСОБА_2 15.11.2022 позивач звернулась до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відповідач) з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Оскаржуваною постановою позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 з підстав неприйняття спадщини в установленому законом порядку (неподання заяви про прийняття спадщини в установлений ст. 1270 ЦК України строк). Вказана постанова нотаріуса є незаконною, оскільки строк для прийняття спадщини продовжувався відповідним постановами Кабінету Міністрів України.

Основні процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 27.11.2023 позовну заяву залишено без руху. В строк, встановлений судом, недоліки позовної заяви усунуті.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11.12.2023 справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 05.06.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Стислий виклад позиції сторін в ході судового провадження

Представник відповідача 08.01.2024 подала відзив, у якому просила залишити позов без задоволення. В обґрунтування зазначила, що позивачем були пропущені строки прийняття спадщини.

Адвокат Бакалкін О.В., який діє в інтересах позивача, 22.01.2024 подав відповідь на відзив, в якій наполягав на задоволенні позову.

Представник відповідача 27.01.2024 подала заперечення, в яких наполягала на пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, посилаючись на постанову Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 676/47/21.

Учасники справи в судове засідання 03.07.2024 не з`явились, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Основні фактичні обставини та докази, на підставі яких вони встановлені

Згідно з Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до листа П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори № 1405/01-16 від 04.08.2023, заяву позивача про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 було отримано 15.11.2022.

Згідно з оскаржуваною постановою державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцької В.П. № 1017/02-31 від 18.05.2023, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 з підстав неприйняття спадщини в установленому законом порядку. В обґрунтування постанови зазначено, що позивач в установлений ст. 1270 ЦК України строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та не була зареєстрована за місцем проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Застосовне законодавство та релевантна судова практика

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Положення ст. 50 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріальна дія або відмова у її вчиненні оскаржуються до суду.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введений в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався, востаннє на підставі Указу Президента України від 05.02.2024 № 49/2024 - з 05 години 30 хвилин 14.02.2024 строком на 90 діб.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яка набрала чинності 28.02.2022 (Постанова КМУ № 164), встановлені особливості вчинення нотаріальних дій в умовах воєнного стану.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 № 209 «Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану», яка набрала чинності 06.03.2022, внесені зміни до Постанови КМУ № 164, зокрема її доповнено пунктом 3 такого змісту: « 3. Установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється». У тексті Постанови КМУ № 164 було зазначено, що вказаний вище пункт 3 діє до дня припинення чи скасування воєнного стану.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 № 480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану», яка набрала чинності 28.04.2022, пункт 3 Постанови КМУ № 164 викладений в такій редакції: «Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», яка набрала чинності 29.06.2022, внесені зміни до пункту 3 Постанови КМУ № 164, внаслідок яких зазначений пункт викладений в такій редакції: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яка набрала чинності 23.05.2023, пункт 3 виключений з Постанови КМУ № 164.

Хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).

Позиція суду

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 тривав у період з 06.11.2021 по 06.05.2022.

Позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини 15.11.2022, тобто з пропуском встановленого ст. 1270 ЦК України строку.

Оцінюючи посилання позивача на ухвалення Кабінетом Міністрів України постанов, згідно з якими змінювався встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд керується таким.

Постанова КМУ № 164 в період часу з 06.03.2022 до 28.04.2022 містила пункт 3, згідно якого на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

В подальшому, в період часу з 28.04.2022 до 29.06.2022, пункт 3 Постанови КМУ № 164 діяв в новій редакції, згідно якої на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється; свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

У період часу з 29.06.2022 по 23.05.2023 пункт 3 Постанови КМУ № 164 діяв в редакції, згідно з якою перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці; свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Таким чином, у період між датою відкриття спадщини та поданням позивачем заяви про прийняття спадщини, вказана вище Постанова КМУ № 164 містила три різні редакції пункту 3, кожна з яких передбачала зупинення строку для прийняття спадщини. При цьому у період часу з 06.03.2022 до 29.06.2022 діяла редакція вказаного пункту, яка передбачала зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на весь період воєнного стану.

Проте станом на даний час сформована судова практика, згідно з якою законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню (постанова Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 676/47/21).

Ураховуючи релевантну практику Верховного Суду та ієрархію нормативно-правових актів, суд приходить до висновку щодо неможливості застосування постанов Кабінету Міністрів України в правовідносинах, які стосуються строку прийняття спадщини та врегульовані ЦК України.

За таких обставин суд відхиляє посилання позивача на факт продовження строку для прийняття спадщини на підставі постанов Кабінету Міністрів України, оскільки вказані строки встановлені ст. 1270 ЦК України, тобто законом (кодексом) України, і не можуть зміцнюватись підзаконним нормативно-правовим актом, зокрема постановами Кабінету Міністрів України.

Відповідно, суд приходить до висновку щодо пропущення позивачем строків прийняття спадщини (строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини), встановлених ст. 1270 ЦК України, у зв`язку з чим нотаріус обґрунтовано відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину з вказаних підстав.

За таких обставин суд приходить до висновку щодо законності та обґрунтованості оскаржуваної постанови, у зв`язку з чим відмовляє в задоволенні позову.

Одночасно суд роз`яснює позивачу, що вона не позбавлена права звернутись до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України

УХВАЛИВ

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 27-Г, ) про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Крівцов