Провадження № 22-ц/801/1925/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Венгрин О. О.
Доповідач :Оніщук В. В.
УХВАЛА

08 серпня 2024 рокуСправа № 127/14809/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді-доповідача Оніщука В. В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення і розміру аліментів на неповнолітніх дітей,

за апеляційною скаргою адвоката Шевчука Вадима Олександровича в інтересах ОСОБА_2 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 липня 2024 року,

в с т а н о в и в:

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 02 липня 2024 року, повний текст якого складено 11 липня 2024 року, позовні вимоги ОСОБА_1 було задоволено:

- вирішено стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частки доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 01.05.2024 до досягнення повноліття старшою дитиною, а далі стягати аліменти в розмірі 1/4 частки доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення повноліття.

- виконавчий лист про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виданий Вінницьким міським судом Вінницької області 09.11.2017 у виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10.10.2017 (справа №127/15799/17), відкликано виконаним станом на 01.05.2024.

- вирішено питання судових витрат.

Не погодившись із таким рішенням у частині розміру аліментів, 02 серпня 2024 року адвокат Шевчук В. О. в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частки доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 01.05.2024 до досягнення повноліття старшою дитиною, а далі стягати аліменти в розмірі 1/4 частки доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення повноліття.

Дослідивши апеляційну скаргу, апеляційний суд приходить до висновку про залишення її без руху із таких підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилом ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюється ЗУ «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (із змінами і доповненнями).

До апеляційної скарги адвокат Шевчук В. О. долучив копію посвідчення ОСОБА_2 , яке підтверджує його статус учасника бойових дій від 18 березня 2024 року № 412542.

Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Статтею 22 цього Закону визначено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 травня 2022 року у справі № 373/86/21 (провадження № 61-12410св21) зазначено, що «Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 06 травня 2020 року у справі № 9901/70/20 (провадження № 11-128заі20) вказала, що за пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах також наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 727/9199/16-ц, від 26 травня 2021 року у справі № 282/1874/18, від 24 листопада 2021 року у справі № 761/1004/20, від 23 червня 2022 року у справі № 748/912/20.

Аналіз викладених положень закону з урахуванням правових висновків Верховного Суду свідчить про те, що у кожному випадку суди мають враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до неї особи).

Як вбачається зі змісту позову ОСОБА_1 предметом спору у цій справі є зміна способу стягнення і розміру аліментів на неповнолітніх дітей.

Отже, цей позов не стосується соціального і правового захисту ОСОБА_2 як учасника бойових дій, а тому за відсутності інших підстав для звільнення його від сплати судового збору скаржнику слід сплатити судовий збір у загальному порядку.

Частиною першої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Подаючи позов у 2024 році, позивач як фізична особа заявляла одну вимогу майнового характеру.

Відповідно до підпункту першого пункту першого частини другої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2024 році, встановленого ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» у розмірі 3 028 грн, позовна заява мала бути оплачена судовим збором у розмірі 1 211,20грн.

За правилами підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, за подання апеляційної скарги ОСОБА_2 слід сплатити 1 816,80 грн судового збору (1 211,20 грн х 150%), на підтвердження чого надати квитанцію про сплату вказаної суми. Сплату потрібно провести за такими платіжними реквізитами:

отримувач: ГУК у Він. обл./м. Вінниця/ 22030101

,

Банк: Казначейство України (ЕАП)

МФО: 899998

рахунок № UA0002856.

Окрім того відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подає апеляційну скаргу.

Проте у порушення вказаних вимог процесуального закону адвокат Шевчук В. О. у апеляційній скарзі не зазначив таких відомостей стосовно ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, її слід залишити без руху для усунення недоліків, а саме:

- надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надання відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету ОСОБА_2 у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 356, 357, 358 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу адвоката Шевчука Вадима Олександровича в інтересах ОСОБА_2 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 липня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду В. В. Оніщук