Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/2396/2024 Справа № 641/5217/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2024 року Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Зелінська І. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Вдовиченка Олексія Івановича до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з останнього на свою користь заборгованість за договором позики від 17.04.2019 року та розписками від 03.09.2019 року, 29.11.2018 року, 03.08.2018 року, 11.06.2018 року та від 25.09.2014 року станом на 29.07.2024 року у розмірі 191 108 доларів США.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Всупереч вимогам п. 2, 3, 6, 8, 9 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Разом з цим, позовна заява містить клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору через стан здоров`я та скрутне матеріальне становище.

Положеннями ч.4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно ч. 1ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як роз`яснено в п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Верховний Суд у справі № 686/114/16-ц, 04.07.18 зазначив, що звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, не його обов`язком, а сторона повинна довести суду таку необхідність.

Оскільки, позивачем не додано доказів відстрочення від сплати судового збору, зокрема тяжкого матеріального становища, відтак, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно пп.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімуму для працездатних осіб у 2024 році з 01 січня встановлений у розмірі 3028 грн.

Відповідно до абз.6 ч.1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору, з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого НБУ на день сплати ним судового збору, у відповідному розмірі, з урахуванням вимог Закону України «Про судовий збір» та згідно розміру ціни позову 191108 доларів США або надати належні докази для відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, зазначені вище вимоги цивільного процесуального законодавства України при пред`явленні позовної заяви до суду дотримані не були, що є підставою для залишення вказаної позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. 175, 177,185,260,261,353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Вдовиченка Олексія Івановича до ОСОБА_2 про стягнення боргу залишити без руху.

Встановити позивачеві строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя -І. В. Зелінська