Провадження №: 6/755/1641/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" серпня 2024 р. місто Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді Савлук Т.В., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредити Готівкою», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович про заміну сторони виконавчого провадження, -

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредити Готівкою» звернулося через засоби електронного зв`язку до Дніпровського районного суду міста Києва із заявою про заміну сторони виконавчого провадження.

Вивчивши матеріали поданої до суду заяви про заміну сторони виконавчого провадження, суддя доходить наступного.

За змістом положень частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень частини першої та п`ятої статті 442 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

За змістом положень частини 1 статті 446 Цивільного процесуального кодексу України процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

Отже, згідно з вказаними положеннями, заява сторони (заінтересованої особи), державного або приватного виконавця про заміну сторони виконавчого провадження підлягає розгляду у суді, який розглядав справу як суд першої інстанції, оскільки інше не передбачено Розділом VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)».

Згідно із приписами частини 1 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Згідно із ч. 2 ст. 14 Цивільного процесуального кодексу України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Частинами 5, 6 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини 8 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Верховний Суд у постанові від 17 травня 2023 року у справі № 463/12950/21 зазначив, що «заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом (частина третя статті 182 ЦПК України). Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань визначені у статті 183 ЦПК України. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення) (пункт 6 частини першої статті 183 ЦПК України). За правилами частини другої статті 183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження). Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду».

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у статті 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до положень частин 2, 4 статті 183 Цивільного процесуального кодексу України письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Вимога про надання доказів надіслання заяви, скарги, клопотання чи заперечення (надання) іншим учасникам справи (провадження) стосується подання таких на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень (розділи VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб), VII «Судовий контроль за виконанням судових рішень» ЦПК України).

Вказаний висновок викладено у змісті постанови Верховного Суду від 05 грудня 2023 року у справі № 127/10203/16 (провадження № 61-13721св23).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів (частина 7 стаття 43 ЦПК України).

Згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку.

У відповідності до положень пунктів 59, 61 постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії заяви разом з доданими до неї документами заінтересованим особам у справі може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Такі висновки відповідають правовому висновку, сформованому у постанові Верховного Суду від 18 квітня 2019 року у справі № 914/1955/17, відповідно до якого саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником. Список згрупованих відправлень рекомендованих листів та копія з журналу вихідної кореспонденції не є належними доказами надіслання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої та другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Вищевказана заява про заміну сторони виконавчого провадження подана в електронній формі через підсистему «Електронний суд», проте доказів надсилання листом з описом вкладення заяви заявником не надано, як не надано і відомостей про доставку їй документів до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» чи вручення особисто під підпис.

Разом з цим, актом, складеним 10 липня 2024 року відділом документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян Дніпровського районного суду міста Києва, підтверджено відсутність технічної можливості друку додатків до заяви про заміну сторони виконавчого провадження, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредити Готівкою», що надійшли до суду в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд», а саме додатків до вищезазначеної заяви на 64 аркуші.

За встановлених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредити Готівкою», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович про заміну сторони виконавчого провадження, оскільки при зверненні до суду заявником не долучено доказів, які мали підтвердити надіслання та/або надання іншим учасникам справи копії заяви про заміну сторони виконавчого провадження разом з додатками, що зумовлює застосування наслідків, передбачених ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 183, 184, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредити Готівкою», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Роман Васильович про заміну сторони виконавчого провадження, - повернути суб`єкту звернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

С у д д я