Справа № 495/4511/24
Провадження № 2/513/850/24
Саратський районний суд Одеської області
06 серпня 2024 року суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
В С Т А Н О В И В:
21 травня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на неможливість збереження сім`ї за фактичного припинення шлюбних відносин через різність поглядів на життя та відсутність взаєморозуміння.
Згідно з ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 24 травня 2024 року справу передано за підсудністю до Саратського районного суду Одеської області.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 серпня 2024 року, справу передано у провадження судді Миргород В.С.
Статтею 32 ЦПК України встановлено, що спори між судами про підсудність не допускаються.
Позовну заяву подано з додержанням вимог, викладених у статтях 175-177, 189 ЦПК України.
Підстав для відмови у відкритті провадження у справі (ст.186 ЦПК України) та повернення позову (ч.4 ст.185 ЦПК України) не встановлено.
Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.
У частині шостій статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що положення статті 19 ЦПК України в структурі законодавчого акту розташовані серед Загальних положень процесуального закону, суд має право віднести справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому за змістом пункту 1 частини шостої цієї статті справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу притаманних їм властивостей, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.
Звертаючись до суду, позивач просить розірвати шлюб.
Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Зважаючи на те, що справа не віднесена до переліку тих, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, у відповідності до ч.6 ст.19, ч.1 ст.274, ч.7 ст.277, ч.5 ст.279 ЦПК України, суд вирішує проводити розгляд вищевказаної справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 190, 274, 279 ЦПК України, суддя, - П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - прийняти до розгляду та відкрити провадження у вказаній справі.
Відправити відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Копію ухвали направити сторонам по справі.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Миргород