Справа № 758/4864/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Білоус А.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду зустрічну позовну заяву

ОСОБА_3 до ОСОБА_4

про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

У проваджені суду перебуває цивільна справа №758/4864/24 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача просить вирішити питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя. При цьому представник підтримав клопотання про звільнення позивачки від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору, яке було ним подане одночасно із зустрічним позовом.

Представник позивача щодо прийняття зустрічної позовної заяви заперечив, вказуючи на те, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ЦПК України, а саме позивачем не сплачено судовий збір в порядку та розмірі, встановлених законом. При цьому представник вказує, що доводи представника позивача за зустрічним позовом, наведені на обґрунтування клопотання щодо звільнення від сплати судового збору, не підтверджені належними доказами.

Заслухавши доводи та заперечення представників сторін, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частин першої-третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з ч.1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Ознайомившись зі змістом поданої у справі зустрічної позовної заяви, судом встановлено, що вона не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, якою визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно.

Відповідно до вимог позивача позов підлягає грошовій оцінці, оскільки предметом спору є поділ спільного майна подружжя та визнання права власності на об`єкти нерухомого майна, а тому, у відповідності до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Відповідно до ч.1 п. 2 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна що підлягає поділу, яка має бути підтверджена належними доказами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з пунктами 22-26 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК України та ст. 372 ЦК України. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб.

Як вбачається із матеріалів зустрічної позовної заяви, позивач ОСОБА_3 просить здійснити поділ спільного майна подружжя, яким є 2 земельних ділянки, 2 автомобіля та 13 об`єктів нерухомого майна.

Однак доказів, які підтверджують вартість майна, що є предметом спору, до позовної заяви позивачем не додано.

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 03.10.2018 у справі № 127/7029/15-ц (провадження № 61-9018сво18), у разі відчуження майна одним із подружжя проти волі іншого з подружжя та у зв`язку з цим неможливості встановлення його дійсної (ринкової) вартості, визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи. Такий підхід є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку із припиненням її права на спільне майно.

Вказані обставини становлять перешкоди для суду у перевірці правильності розрахунку та сплати судового збору позивачем, оскільки відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір розраховується у відсотковому співвідношенні до ціни позову та складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2024 році 1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2024 році 15140,00 грн.).

Враховуючи наведене, для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно вказати ціну позову, надати документи на її підтвердження та здійснити сплату судового збору у співвідношенні до ціни позову.

Встановлено також, що одночасно із зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 подано до суду клопотання про звільнення позивачки від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору, в якому вона посилається на важке матеріальне становище.

Вирішуючи таке клопотання ОСОБА_3 , судом враховується, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом із цим, позивач ОСОБА_3 не надала до суду жодних належних доказів в обґрунтування вказаного клопотання.

З огляду на наведене, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Реквізити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Поділ. р-ні/Подільс. р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва, код ЄДРПОУ суду.

Згідно із ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, встановивши, що подана зустрічна позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України, наявні підстави для залишення такої заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185, 193, 194, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати ОСОБА_3 10-денний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині даної ухвали.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяОлена КОВБАСЮК