КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/10344/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Євграфової Є. П. (суддя-доповідач),

суддів - Мазурик О. Ф., Желепи О. В.

при секретарі Мудрак Р. Р.

за участі представника ОСОБА_1 - адвоката Желіховської Р. М.,

прокурора - Вакулюк Д. С.

представника Солом`янської у м. Києві РДА - Федорчук Х. В.

представника Київської міської ради - Теплюк В. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Желіховської Раїси Михайлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1

на рішення Солом`янського районного суду м. Києва у складі судді Митрофанової А.О.

від 25 жовтня 2023 року

у цивільній справі № 760/19455/23 Солом`янського районного суду м. Києва

за заявою заступника керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва Костогриза Ярослава в інтересах держави в особі Київської міської ради

заінтересована особа: Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація

про визнання спадщини відумерлою,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2023 року заступник керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва Костогриз Ярослав, в інтересах держави в особі Київської міської ради, звернувся до суду з заявою, в якій просив визнати двокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 46,58 кв.м, в тому числі жила площа 28,6 кв.м, відумерлою спадщиною, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передати її територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради.

В обґрунтування заяви вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Згідно інформації КП КМР «Київське бюро технічної інвентаризації» від 14 серпня 2023 року померлому на праві власності належала двокімнатна квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою він був зареєстрований, що підтверджується відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та інформацією з Реєстру територіальної громади міста Києва

Згідно інформації зі Спадкового реєстру заповіт відсутній.

Спадкова справа щодо майна померлого заведена Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою 27.09.2022 р. № 626/2022 за заявою ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріуса Пічевської Н. В. від 06.10.2022 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 через відсутність документального підтвердження родинних відносин, яка не оскаржувалась.

Разом з цим, в провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 760/16385/21 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Київська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, спільне проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 760/16385/21 від 15.09.2022 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду через наявність спору про право, яке не підлягає розгляду в порядку окремого провадження. Вказана ухвала суду заявницею не оскаржувалась. Повторне звернення ОСОБА_1 до суду з даного питання також відсутнє, що підтверджується інформацією Солом`янського районного суду м. Києва від 01.08.2023 та відомостей офіційного веб-сайту Судова влада України (адреса посилання: https://court.gov.ua/fair/).

Таким чином, спадкоємці за законом та за заповітом у померлого відсутні, спадщину у встановлений законом строк ніким не прийнято.

Посилаючись на викладене, просив задовольнити позов.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року заяву задоволено.

Визнано двокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 46,58 кв.м, в тому числі жила площа 28,6 кв.м, відумерлою спадщиною, що відкрилась 24 травня 2021 року після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передано її територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради (, 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

В апеляційній скарзі адвокат Желіховська Р.М., в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні заяви. Допустити поворот виконання рішення шляхом поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_2 .

Адвокат зазначає, що апелянт є особою, яка не була судом залучена до участі у справі у суді першої інстанції, однак оскаржуваним рішенням суду порушуються її права та інтереси. В спірній квартирі ОСОБА_1 зареєстрована, як член сім`ї спадкодавця ОСОБА_2 , апелянт прийняла спадщину, однак суд не залучив її у якості заінтересованої особи, чим допустив порушення норм ст. 337 ЦПК України; постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій ухвалена 06 жовтня 2022 р., а тому саме із дня, коли було нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом починається перебіг позовної давності щодо подання ОСОБА_1 позову про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Вважає, що судом першої інстанції належним чином не з`ясовано, чи відмовилась ОСОБА_1 від спадщини, чи має вона намір захищати свої права та інтереси щодо спадкового майна в судовому порядку, тощо.

У поданому відзиві на апеляційну скаргу керівник прокуратури, посилаючись на безпідставність доводів, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним. Зазначає, що з 24 травня 2021 року, тобто з дня смерті ОСОБА_2 , минуло більше трьох років, ОСОБА_1 документально не довела, що вона належить до четвертої черги спадкування по закону. Після спливу річного терміну з дня відкриття спадщини, Київська міська рада зобов`язана була звернутись до суду за захистом порушеного права, однак, маючи таку можливість, не реалізувала її. Зволікання з визнанням спадщини відумерлою та набуттям права комунальної власності на нерухоме майно обмежує можливості виконання Київською міською радою завдань, пов`язаних з реалізацією державної політики в сфері забезпечення житлом осіб, які потребують поліпшення житлових умов. Вказував, що оскаржуване рішення суду на даний час виконано, спірна квартира зареєстрована за територіальною громадою м. Києва, а тому відсутні підстави для його скасування.

Інші учасники справи правом подачі відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник апелянта - адвокат Желіховська Р.М. просила апеляційну скаргу задовольнити з підстав та доводів, викладених в ній.

Прокурор та представники заінтересованої особи та Київської міської ради проти задоволення апеляційної скарги заперечили, просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді Євграфової Є. П., пояснення адвоката Желіховської Р. М., прокурора Вакулюк Д. С. , представника заінтересованої особи Федорчук Х. В. та представника Київської міської ради Теплюк В. В., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву до неї, колегія суддів виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи і це було встановлено судом, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Київ, що підтверджується актовим записом про смерть від 27 травня 2021 року № 13024.

За відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації та інформацією з Реєстру територіальної громади м. Києва від 04 серпня 2023 року № 97175325 ОСОБА_2 мав зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 14 грудня 1973 року де і проживав до самої смерті.

Таким чином на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 , місцем відкриття спадщини є м. Київ, Солом`янський район.

Згідно інформації Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 14 серпня 2023 року № 062/14 - 10799 (И-2023) про право власності на майно, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , на праві власності зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 14 грудня 2011 року.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 24 серпня 2023 року №344079681, квартира, за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Отже, після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Управлінням державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) повідомлено, що виявлено: актовий запис про народження ОСОБА_2 № 2731 від 01.10.1953 року, актовий запис про шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 № 3647 від 22.12.1977 року, актовий запис про народження дитини - сина ОСОБА_5 № 1990 від 11.09.1980 року, актовий запис про смерть дружини - ОСОБА_6 № 9715 від 19.06.2002 року, актовий запис про смерть сина - ОСОБА_5 № 20231 від 10.11.2009 року, актовий запис про смерть - ОСОБА_2 № НОМЕР_1 від 27.05.2021 року.

Згідно інформації зі Спадкового реєстру від 27.09.2022 року, номер інформаційної довідки №70150300, заповіт відсутній.

Задовольняючи заяву прокурора та визнаючи спадщину відумерлою, суд першої інстнції виходив із того, що після смерті ОСОБА_2 відсутні спадкоємці за законом та за заповітом, а також відсутні особи, які усунені від права на спадкування чи мали б право на спадщину, але не прийняли чи відмовились від її прийняття, що відповідно до частин першої, другої та третьої статті 1277 ЦК України є підставою для визнання спадщини відумерлою.

Колегія не погоджується із висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до пункту 8 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання спадщини відумерлою.

Згідно із статтею 335 ЦПК України у заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття.

Відповідно до статті 337 ЦПК України справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб. Справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковим залученням до участі у справі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та (або) за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Згідно із статтею 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Згідно частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з частиною шостою статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про визнання спадщини відумерлою у порядку окремого провадження є те, що розгляд такої заяви не пов`язаний з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права (висновки викладені у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 198/99/15-ц, провадження № 61-7049св22)

Судом встановлено й на ці обставини посилався прокурор, звертаючись із заявою до суду, що спадкова справа щодо майна померлого заведена Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою 27.09.2022 № 626/2022 за заявою ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріуса Пічевської Н. В. від 06.10.2022 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 через відсутність документального підтвердження родинних відносин.

З матеріалів справи слідує, що в провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №760/16385/21 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Київська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, спільне проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у справі № 760/16385/21 від 15.09.2022 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду через наявність спору про право, яке не підлягає розгляду в порядку окремого провадження. Вказана ухвала суду не оскаржувалась.

Відповідно до інформації Солом`янського районного суду м. Києва від 01.08.2023 року та відомостей офіційного веб-сайту Судова влада України, у провадженні Солом`янського районного суду м. Києва відсутня справа щодо нерухомого майна - АДРЕСА_1 , стороною якої є ОСОБА_1 .

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Частиною третьою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до частини першої статті 1277 ЦК України відумерлою спадщиною може бути визнано майно померлої особи у таких випадках: у спадкодавця відсутні спадкоємці як за заповітом, так і за законом; ніхто із спадкоємців не має права на спадкування чи усунені від права на спадкування з підстав, передбачених статтею 1224 ЦК України; спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовились від її прийняття і ніхто з них не зазначив, що відмовляється від спадщини на користь іншого спадкоємця, як це передбачено статтею 1274 ЦК України.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України), право на спадщину є майновим правом спадкоємця, юридичний факт виникнення якого пов`язаний з часом її прийняття. Якщо особа звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, вважаючи себе спадкоємцем, то майно, що входить до спадкової маси, не може бути визнане відумерлою спадщиною (висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду викладений у постанові від 07 квітня 2021 року у справі № 182/6808/18, провадження № 61-16119св20)

ОСОБА_1 вважаючи себе спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

За такою заявою була заведена спадкова справа. Відмова у видачі свідоцтва на спадщину не свідчить автоматично про відсутність у ОСОБА_1 права на спадкове майно, й за наявності підстав для видачі, така дія не обмежена строком (стаття 67 Закону України «Про нотаріат»).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 14 листопада 2018 року була зареєстрована у квартирі разом із ОСОБА_2 , що помер (а. с. 50).

У травні 2021 року ОСОБА_1 здійснила поховання ОСОБА_2 (а.с. 83, 84).

Отже, у даній справі наявні перешкоди у визнанні спадщини відумерлою, оскільки ОСОБА_1 , яка зареєстрована у квартирі, яка є предметом спадщини, проживала разом з померлим на час відкриття спадщини, вважає себе спадкоємцем, подала у встановленому законом порядку заяву про прийняття спадщини, як спадкоємець четвертої черги, що вказує на існування спору щодо права на спадкове майно й виключає можливість розгляд справи у порядку окремого провадження (подібного висновку в дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 21 червня 2021 року у справі № 643/4413/16-ц).

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах (частина шоста статті 294 ЦПК України).

За встановлених обставин, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для часткового задоволення апеляційної скарги, скасування рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року та залишення заяви заступника керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва Костогриза Ярослава про визнання спадщини відумерлою без розгляду.

Залишення без розгляду заяви, поданої в порядку окремого провадження, не перешкоджає зверненню до суду із відповідним позовом для вирішення спору.

Керуючись ч.6 ст. 294, ст. ст. 367, 374, 377, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу адвоката Желіховської Раїси Михайлівни в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року скасувати.

Заяву заступника керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва Костогриза Ярослава про визнання спадщини відумерлою залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складений 09 серпня 2024 року.

Судді Є. П. Євграфова

О. В. Желепа

О. Ф. Мазурик