Провадження № 6/752/545/24
У Х В А Л А

про зміну способу виконання рішення суду

08.08.2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Данілова Т.М. з участю секретаря Солодовник Я.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про зміну способу виконання рішення суду, -

в с т а н о в и в:

рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 01 березня 2023 року, частково задоволено позов Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради. Постановлено зобов?язати ОСОБА_1 повернути земельну ділянку площею 0,1964 га з кадастровим номером :90:371:0108, розташовану на 21 км Столичного Шосе у Голосіївському районі м. Києва, територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради. У іншій частині позовних вимог відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_1 частково задоволено. Постановлено стягнути з Київської міської ради за рахунок коштів місцевого бюджету міста Києва на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування майнової шкоди 1 500 000 (один мільйон п?ятсот тисяч) гривень. В іншій частині зустрічних позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про судові витрати. (а.с. 71, 191 т.4)

04 квітня 2023 року на підставі вказаного судового рішення Голосівським районним судом м. Києва був виданий виконавчий лист № 752/19106/21. (а.с. 142 т.5)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 04 квітня 2023 року постановлено роз"яснити рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року в справі № 752/19106/21 за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , треті особи. які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, Міністерство культури та інформаційної політики України, Державний реєстратор Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Кравець Юлія Ігорівна, Обслуговуючий кооператив житловий кооператив «Котміст», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна спілка», про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками шляхом визнання договорів недійсними, скасування рішення про державну реєстрацію прав та проведеної на його підставі державної реєстрації прав, зобов?язання повернути земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про відшкодування майнової шкоди, зазначивши, що безспірне списання на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) коштів у розмірі 1 500 000 грн. 00 коп. (один мільйон п?ятсот тисяч гривень) на виконання цього рішення суду повинно бути здійснене за рахунок коштів місцевого бюджету міста Києва.

26 липня 2024 року ОСОБА_1 звернувся у суд з заявою про зміну способу виконання рішення суду. Просить змінити спосіб виконання рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року в частині стягнення на користь ОСОБА_1 1 500 000 грн. на відшкодування майнової шкоди за рахунок коштів місцевого бюджету міста Києва на інший спосіб, а саме на стягнення на користь ОСОБА_1 1 500 000 грн. на відшкодування майнової шкоди за рахунок коштів бюджетних асигнувань Київської міської ради () як юридичної особи.

В обгрунтування заяви зазначає, що листом від 11 березня 2024 року №04.1-01-10/2531 Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві повідомило заявнику про те, що КМР не передбачила окремої бюджетної програми чи відповідних бюджетних призначень для відшкодування шкоди, заподіяної юридичним та фізичним особам і тому виконання рішення є неможливим.

В судовому засіданні предствник заявника підтримала заяву про зміну способу виконання рішення суду.

Вислухавши думку представника прокуратури, яка заперечувала проти задоволення заяви, та дослідивши матеріали справи, встановлено наступне.

Згідно ч. 1 ст. 435 ЦПК України суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою стягувача змінити спосіб виконання рішення суду.

Згідно ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

При вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до статті 435 ЦПК України їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (ступінь вини відповідача у виникненні спору, щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Спосіб виконання рішення визначається на підставі встановлених у статті 16ЦК України способів захисту цивільних прав. Зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим. При вирішенні питання про зміну способу виконання рішення суду підлягають з`ясуванню обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення суду. При цьому, у будь-якому випадку при зміні способу і порядку виконання рішення суду суд не може змінювати останнє по суті.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05 вересня 2018 року у справі № 2-749/11/2229 роз`яснив, що поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановленого ст. 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі абсолютної неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений. Але під час зміни способу та порядку виконання рішення, суд не може змінювати саме рішення по суті.

На стадії виконання рішення суд не може застосувати інший спосіб правового захисту стягувача ніж той, що передбачений рішенням суду, оскільки в іншому випадку це означало б зміну суті рішення суду та застосування іншого способу правового захисту позивача без дотримання належної судової процедури розгляду відповідних позовних вимог.

У постанові Верховного Суду від 11 серпня 2022 року у справі №П/811/269/17 вказано, що під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у встановленими раніше порядку і способом. Змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

З наведених обставин справи вбачається, що заявник, звертаючись до суду з заявою про зміну способу і порядку виконання рішення суду, як на підставу для зміни способу вказував на лист від 11 березня 2024 року №04.1-01-10/2531 Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві.

Встановлено, що листом від 11 березня 2024 року №04.1-01-10/2531 Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві відмовлено ОСОБА_3 у відшкодуванні шкоди на виконаня судового рішення, оскільки КМР не передбачила окремої бюджетної програми чи відповідних бюджетних призначень для відшкодування шкоди, заподіяної юридичним та фізичним особам і тому виконання рішення є неможливим шляхом списання на користь ОСОБА_1 коштів у розмірі 1 500 000 грн. за рахунок коштів місцевого бюджету м. Києва.

Листом від 08-08.2-06/5414 від 24 травня 2024 року Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві повідомило про неможливість виконання рішення суду про стягнення на користь ОСОБА_1 грошових коштів через відмову боржника - Київської міської ради вирішити питання про направлення грошових коштів на відповідні бюджетні цілі.

Суд погоджується з доводами заявника про наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Крім того, суд вважає необхідним зазначити, що відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 129 Конституції України судове рішення обов"язкове до виконання.

Невиконання судового рішення, яке набуло законної сили, суперечить принципу верховенства права, складовою якого є принцип правової визначеності. Невиконання рішення суду порушує право на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а невиконання рішення суду про присудження грошових коштів - порушує також і право на мирне володіння майном згідно за ст. 1 Першого протоколу до Конвенції (рішення ЄСПЛ у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України" від 15 жовтня 2009 року та інші).

Окрім того, право особи, тобто стягувача, на здійснення виплат із бюджету не може ставитися в залежності від бюджетних асигнувань, а органи державної власди та органи місцевого самоврядування не можуть посиластися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов"язань (рішення єспл у справі "Кечко проти України" від 08 листопада 2005 року, постанова Верховного Суду від 23 січня 2020 року в справі №818/1770/17 та інші).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють їх від імені та в їх інтересах функції, повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з ч. 3 ст. 16, п. 23 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема доходи місцевих бюджетів. Розгляд прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього - відноситься законодавством до виключної компетенці місцевих рад.

При цьому, секретаріат Київської міської ради - головний розпорядник бюджетних коштів місцевого бюджету м. Києва (прямий припис ст. 22 Бюджетного кодексу України).

З наведених законодавчих приписів вбачається, що Київська міська рада (боржник) у порядку виключної компетенції затверджує бюджет м. Києва, уповноважена на здійснення витрат бюджету, фінансові ресурси на виконання статей видатків закріплюються за її Секретаріатом, який здійснює фінансування видатків з місцевого бюджету.

За таких підстав, суд ввжає, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню як обгрунтована а спосіб виокнання рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року про стягнення на користь ОСОБА_1 1 500 000 грн. повинен бути змінений і рішення суду можу бути виконане в спосіб стягнення зазначеної суми грошових коштів на користь ОСОБА_1 за рахунок коштів бюджетних асигнувань Київської міської ради () як юридичної особи.

Керуючись ст. 435 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про зміну способу виконання рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року в цивільній справі за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , треті особи. які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, Міністерство культури та інформаційної політики України, Державний реєстратор Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Кравець Юлія Ігорівна, Обслуговуючий кооператив житловий кооператив «Котміст», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна спілка», про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками шляхом визнання договорів недійсними, скасування рішення про державну реєстрацію прав та проведеної на його підставі державної реєстрації прав, зобов?язання повернути земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради про відшкодування майнової шкоди - задовольнити.

Змінити спосіб виконання рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 30 листопада 2022 року в частині стягнення на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1 500 000 грн. (один мільйон п"ятсот тисяч грн.) на відшкодування майнової шкоди за рахунок коштів місцевого бюджету міста Києва на інший спосіб, а саме на стягнення на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1 500 000 грн. (один мільйон п"ятсот тисяч грн.) на відшкодування майнової шкоди за рахунок коштів бюджетних асигнувань Київської міської ради () як юридичної особи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 13 серпня 2024 року.

Суддя: