Справа №293/1134/24
Провадження № 2/293/489/2024
УХВАЛА

08 серпня 2024 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський О.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права користування житловим будинком та усунення перешкод у користуванні житлом,

ВСТАНОВИВ:

30.07.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить винести рішення яким встановити факт здійснення ОСОБА_1 , реконструкції (у вигляді прибудови) житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 34,6 кв./м. з яких житлова площа 24,6 кв./м., допоміжна площа 8,2 кв./м. яке складається із: житлової кімнати № 2-3 площею 13,2 кв./м.; житлової кімнати № 2-4 площею 13,2 кв./м.; тамбур № 2-1 площею 1,5 кв./м.; толочна №2-2 площею 6,7 кв./м. у 2011 році; визнати за ним право користування 1/2 часткою житлового будинку АДРЕСА_1 та право користування 1/2 частиною земельної ділянки розміром 0,03825 га розташованої по АДРЕСА_1 для обслуговування житлового будинку; зобов`язати відповідача ОСОБА_2 не, чинити перешкоди позивачу ОСОБА_1 у користуванні вказаною часткою житлового будинку.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до п. 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4ст. 177 ЦПК України).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір»).

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою позову немайнового характеру встановлена 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, позивачем в позові об`єднано дві вимоги немайнового характеру: встановлення факту здійснення реконструкції (у вигляді прибудови) житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 34,6 кв.м. та зобов`язання відповідача не чинити перешкоди у користуванні 1/2 частиною житлового будинку; а також дві вимоги майнового характеру: визнання права користування 1/2 частиною вказаного житлового будинку та 1/2 частиною земельної ділянки для обслуговування житлового будинку розміром АДРЕСА_2 .

Позивачем до позовної додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 4390грн., тобто сплачений судовий збір у відсотковому відношенні від ціни позову.

Щодо вимог майнового характеру суд зазначає наступне.

У Законі України "Про судовий збір" зазначено, що у разі подання позову майнового характеру судовий збір розраховується у відсотках від ціни позову. Ціна позову - це грошове вираження майнових вимог позивача.

Згідно з п.п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Зазначене відповідає позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19.

Отже, судовий збір за подання позовної заяви про визнання права користування майном (частиною житлового будинку та земельної ділянки) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Звертаючись до суду із позовними вимогами про визнання права користування на частину житлового будинку та земельної ділянки, позивач в позовній заяві зазначив ціну позову, встановленої експертом за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи від 04.09.2023 про вартість житлового будинку площею 58,3 м.кв., без врахування здійсненої реконструкції (добудови) площею 34,6 м.кв. до житлового будинку по АДРЕСА_1 , щодо користування якою і виник спір між сторонами.

Тобто, позивачем не визначена ціна позову із врахуванням вартості здійсненої реконструкції (прибудови) будинку, що є предметом спору та щодо якої позивач заявляє позовні вимоги.

Доказів вартості земельної ділянки для обслуговування житлового будинку позивачем також не зазначені.

Так, відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

При цьому, нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробниками документації із землеустрою. За результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту складається технічна документація, яка затверджується сільською, селищною, міською радою. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону,Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів. За результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Отже, зважаючи на п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірного майна.

Вказане унеможливлює визначення судом правильності встановленого законодавством розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного цивільного позову та визнання вищезазначеного платіжного документу належним доказом його сплати.

Враховуючи викладене, позивачу слід зазначити ціну позову, виходити із експертної грошової оцінки спірного майна, та з урахуванням вартості спірного майна та вимог немайнового характеру визначити судовий збір та надати докази його сплати.

У разі наявності підстав для звільнення позивача від сплати судового збору - надати суду докази, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 185, 260, 261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права користування житловим будинком та усунення перешкод у користуванні житлом, - залишити без руху,

Надати позивачу строк для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали, терміном сім днів з дня отримання ухвали.

Копію даної ухвали надіслати позивачу.

Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ