05.08.2024 Справа № 756/9038/24
Справа № 756/9038/24
Провадження № 2-о/756/487/24
У Х В А Л А

5 серпня 2024 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Жук М.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи Орган опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки,

в с т а н о в и в:

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною та встановлення над нею опіки.

Ухвалою суду від 24.07.2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків, зокрема у зв`язку із тим, що у поданій заяві заявник не зазначив та не навів суду докази, що свідчать про наявність у ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , хронічних психічних захворювань, які діагностовано лікарями та існували до звернення до суду та існують станом на дату подання до суду даної заяви, а саме: виписки із історії хвороби психіатричних закладів (амбулаторної картки хворого), довідки про знаходження, перебування на обліку особи у психіатричних лікувальних закладах, тощо, а також не надано доказів, що ОСОБА_2 є його членом сім`ї чи близьким родичем.

На виконання вимог ухвали ОСОБА_1 подав до суду заяву про усунення недоліків поданої ним заяви.

При цьому, заявником не надано доказів наявності у ОСОБА_2 хронічного психічного захворювання, оскільки виписка № 8226 із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого, в якій зазначено діагноз «деменція», видана терапевтичним відділенням КНП «Київська міська клінічна лікарня № 8», а не психіатричним закладом.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Системний аналіз цієї норми вказує на те, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною мають право подати, зокрема, член сім`ї такої особи або близький родич такої особи, незалежно від їх спільного проживання.

Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Згідно з абз. 5 п. 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну член сім`ї членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та не визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31.03.2020 у справі №205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Зі змісту поданої на усунення недоліків заяви ОСОБА_1 вбачається, що він та ОСОБА_2 мають різні зареєстровані місця проживання, що вказує на те, що в розумінні чинного сімейного законодавства вони не є членами однієї сім`ї, оскільки не пов`язані веденням спільного побуту, наявністю взаємних прав та обов`язків.

Крім того, ОСОБА_1 є матерю дружини заявникові тобто не є його близьким родичем в силу відсутності кровного споріднення.

Тобто ОСОБА_1 не відноситься до кола осіб, які відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України наділені процесуальним правом на звернення до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 недієздатною.

За таких обставин, дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 не усунуто недоліків поданої ним заяви, оскільки до неї не долучено належних доказів його права на звернення з цією заявою, а також наявності у ОСОБА_2 психічного захворювання, а тому така заява визнається судом неподаною та повертається заявникові.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 296 та 353 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи Орган опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки - визнати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя