Справа № 361/4215/24
Провадження № 2-с/361/36/24
У Х В А Л А

про повернення заяви

29 липня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Бражник Н.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 травня 2024 року про стягнення з нього на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» (далі Київська філія ТОВ «Газорозподільні мережі України», стягувач) заборгованості за послугу з розподілу природного газу у розмірі 1 136,12 грн та судового збору у розмірі 302,80 грн.

Заяву мотивував тим, що наданий Київською філією ТОВ «Газорозподільні мережі України» розрахунок заборгованості з 01 вересня 2023 року до 31 березня 2024 року є необґрунтований, оскільки повідомлення про зміну постачальника газу та відповідні розрахункові рахунки отримав у жовтні 2023 року; Заява-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача) ним підписана лише 12 грудня 2023 року; з метою анулювання заборгованості ним здійснювались відповідні проплати.

Перевіривши матеріали заяви про скасування судового наказу та долучених до неї документів, суддя дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Крім того, згідно з ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

З огляду на ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до п. 4, 5 ч. 1 ст. 161 цього Кодексу.

Так, ОСОБА_1 у заяві про скасування судового наказу, усупереч п. 2 ч. 3 ст. 170 ЦПК України не зазначив у повному обсязі дані про стягувача та про себе, як боржника.

Крім того, заява не містить даних про те, коли ОСОБА_1 отримав копію оспорюваного судового наказу, чи дотримався він визначеного законом п`ятнадцятиденного строку на його оскарження, не містить клопотання про поновлення пропущеного строку на його оскарження, у разі пропуску такого строку.

Таким чином, заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу є неналежно оформленою, а тому відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.М. Бражник