Справа № 643/4874/24
Провадження № 2/643/2813/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2024

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Осадчого О.В.,

за участю секретаря судового засідання Андрєєва Я.Д.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Харківська міська рада про виділ частини будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_6 звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_7 , у якому просить: визнати спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_7 і ОСОБА_6 грошові кошти, отримані ОСОБА_7 в якості доходу від його підприємницької діяльності і які знаходились на його банківському рахунку в Укрсіббанку станом на 19 листопада 2020 року; стягнути з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_6 200000 гривень, що складає частину коштів, які знаходились на банківському рахунку ОСОБА_7 в Укрсиббанку станом на 19 листопада 2020 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_6 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7 з 17.07.2009 по 19.11.2020, шлюб розірвано судовим рішенням, від шлюбу вони мають двох неповнолітніх дітей. За їх взаємною домовленістю, ОСОБА_7 працював, а ОСОБА_6 була домогосподаркою, а дохід, який отримував ОСОБА_7 від підприємницької діяльності, в більшій своїй частині залишався на банківському рахунку відповідача. ОСОБА_6 зазначає, що точну суму коштів на час розірвання шлюбу з ОСОБА_7 вказати не може, проте ця сума не може бути меншою, ніж 400000 гривень. Вважає, що зазначені грошові кошти є спільною сумісною власністю подружжя, тому звертається до суду з указаним позовом.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 23 травня 2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання та встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

Представник позивача адвокат Субочев С.Ю. 19 червня 2024 року подав до суду через «Електронний суд» клопотання про витребування доказів, у якому просить витребувати у Державної податкової служби України належним чином засвідчені документи щодо відомостей про відкриті банківські рахунки в тому числі вкладні (депозитні), поточні рахунки, рахунки умовного зберігання (ескроу) та кореспондентські рахунки на ім`я ОСОБА_7 , як фізичної особи-підприємця станом на 19.11.2020. В обґрунтування клопотання зазначив, що відповідач у період шлюбу здійснював підприємницьку діяльність та був зареєстрований, як особа підприємець з 2008 року і на момент розірвання шлюбу, відповідно, отримував дохід та зберігав відповідні грошові кошти, як і інші доходи подружжя, на банківських рахунках, оформлених на його ім`я. Посилаючись на те, що майно фізичної особи-підприємця, може бути об`єктом спільної сумісної власності подружжя і предметом поділу між кожним з подружжя, вказав що грошові кошти, які були внесені за час зареєстрованого шлюбу та обліковувалися на розрахунковому рахунку на ім`я відповідача, можуть бути спільним майном подружжя, а тому підлягають поділу.

Представник відповідача адвокат Козирєв А.В. 29 липня 2024 року подав до суду заяву про застосування строків позовної давності, в якій просив застосувати у справі строки позовної давності та відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування заяви вказав, що позивач була обізнана про наявність судового провадження №643/9077/20 щодо розірвання шлюбу. Рішення Московського районного суду м. Харкова від 19.11.2020 по цивільні справі № 643/9077/20 набрало законної сили 21.1.2020. Зазначив, що саме з цього часу а позивача розпочався перебіг строку позовної давності для звернення до суду з позовом про поділ спільного майна подружжя. Позивачем позов подано до суду 13.05.2024. Оскільки до вимог про поділ майна подружжя, заявленої після розірвання шлюбу, застосовується позовна давність у три роки, позивачем позовні вимоги заявлені поза межами строків позовної давності. У зв`язку з чим, заперечує проти позову, вважає, що судом має бути відмовлено у його задоволенні з підстав пропуску позивачем строку на звернення до суду за захистом своїх прав.

Під час підготовчого судового засідання представник позивача підтримав клопотання про витребування доказів, подане до суду через «Електронний суд» 19 червня 2024 року, зазначив, що позивач не пам`ятає в яких банківських установах відповідач мав відкриті банківські рахунки.

Представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання про витребування доказів, вказав на його недоцільність з підстав пропущення позивачем строку на звернення до суду за захистом своїх прав. Заяву про застосування строків позовної давності від 29.07.2024 підтримав.

Вислухавши думку сторін, дослідивши клопотання, заяву та матеріали позовної заяви, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1, ч.3 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Виходячи з вимог ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем.

Також у постанові ВП ВС від 04.12.2018 по справі № 910/18560/16 (12-143гс18) сказано, що позовна давність може застосовуватися виключно, якщо позовні вимоги судом визнано обґрунтованими та доведеними: «Однак застосування положень про позовну давність та відмова в позові з цієї підстави здійснюється в разі, коли суд попередньо встановив наявність порушеного права, на захист якого подано позов, та обґрунтованість і доведеність позовних вимог».

Загальні положення застосування позовної давності також викладені у наступних постановах: № 522/1029/18 (14-270цс19); № 522/2110/15-ц (14-247 цс 18) /п. 61; № 522/2201/15-ц (14-179 цс 18) /п. 61/; № 522/2202/15-ц (14-132цс18) /п. 61/; № 372/1036/15-ц (14-252цс18);№ 904/10956/16 (12-90гс19); № 183/1617/16 (14-208 цс 18) /п.п. 73/; № 911/1437/17 (12-226гс18) /п. 76/.

Оскільки інформація, яку просить витребувати представник позивача може стосуватися предмета спору та необхідна для вирішення справи по суті, сторона позивача вчинила всі необхідні дії для її отримання, однак інформація так і не була надана, а також те, що питання застосування позовної давності у справі судом вирішується під час розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника позивача про витребування доказів.

Згідно п.3 ч.2 ст.198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначених цим Кодексом строку підготовчого провадження зокрема у випадках: визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу, а також коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Враховуючи задоволення клопотання представника про витребування доказів, після надходження яких можуть виникнути питання, які потребують вирішення у підготовчому судовому засіданні, тому суд вважає за необхідне дане підготовче судове засідання відкласти.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 84, 198, 259, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Витребувати у Державної податкової служби України (, юридична адреса: 04053, м.Київ, Львівська площа, 8) належним чином засвідчені документи щодо відомостей про відкриті банківські рахунки в тому числі вкладні (депозитні), поточні рахунки, рахунки умовного зберігання (ескроу) та кореспондентські рахунки на ім`я ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), як фізичної особи-підприємця станом на 19.11.2020.

Відкласти підготовче судове засідання до 14 год. 00 хв. 03 вересня 2024 року.

Про місце, дату і час підготовчого судового засідання повідомити учасників справи.

Роз`яснити, що відповідно до ч.7, 8 ст.84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення або підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.В. Осадчий