ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/7153/23 Провадження № 2-во/636/35/24
УХВАЛА

про виправлення описки

02 липня 2024 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі головуючого судді Гніздилова Ю.М., секретаря Кисловської О.О., розглянувши заяву позивача про виправлення описки в рішенні по цивільний справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

встановив:

Заочним рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 27 березня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені в повному обсязі.

До Чугуївського міського суду Харківської області від позивача надійшла заява про виправлення помилки, а саме неправильно зазначена адреса реєстрації та проживання ОСОБА_1 .

В судове засідання сторони та їх представники не з`явились, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду заяви про виправлення описки.

Відповідно до ч. 3 ст. 432 ЦПК України неявка заявника не є перешкодою для розгляду заяви.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Заочним рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 27 березня 2014 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволені повністю. В тексті рішення адресою проживання позивача вказано: « АДРЕСА_1 »

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки; питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала.

У постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року (справа № 521/1074/17) роз`яснено, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідно до змісту п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Диспозиція статті 269 ЦПК України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (Ухвала Верховного Суду України у справі № 428/7002/14-ц від 22.02.2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Однак, суд звертає увагу заявника на те, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи. А тому, виправлення допущених помилок в рішенні суду допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що в даному випадку судом не було допущено описок чи арифметичних помилок, оскільки зазначені дані не протирічать матеріалам справи або фактичним обставинам, а відтак, заявник обрав невірний спосіб захисту.

Обставини, на які посилається заявник не є опискою і розглядаються судом як зміна способу і порядку виконання рішення.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Так, в порядку статті 435 ЦПК України суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, зокрема може за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, вважає, що заява суперечить вимогам процесуального закону та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у заочному рішенні Вовчанського міського суду Харківської області від 27 березня 2024 року (636/7153/23, провадження №2/636/872/24) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов