Справа № 214/4699/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про скасування судового наказу

02 серпня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши матеріали заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДІЄСА» про скасування судового наказу №214/4699/24 від 27.05.2024, виданого за заявою ОСОБА_1 за вимогою про стягнення з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДІЄСА» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

Директор ТОВ «ДІЄСА» ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою шляхом направлення через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» 29.07.2024, в якій просить суд: поновити строк подання заяви про скасування судового наказу №214/4699/24 від 27.05.2024, виданого Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області; скасувати судовий наказ.

Вимоги заяви мотивовано тим, що 27.05.2024 Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області видано судовий наказ за вимогою ОСОБА_1 про стягнення з ТОВ «ДІЄСА» на його користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, в загальному розмірі 30 310 грн. 05 коп.; допустити до негайного виконання судовий наказ в частині виплати заробітної плати за один місяць. Фактично копію судового наказу та заяву з додатками ТОВ «ДІЄСА» отримало засобами поштового зв`язку 25.07.2024, у зв`язку з чим представник просить поновити строк подання заяви про його скасування як такий, що пропущений з поважних причин. Щодо вимог ОСОБА_1 , то представник заявника вважає їх необґрунтованими, недоведеними та такими, що свідчать про наявність спору про право. Так, представник ТОВ «ДІЄСА» категорично не погоджується з підставою стягнення заробітної плати та її розміром. Зауважила, що внаслідок введення в Україні воєнного стану, зниження/пошкодження/втрату контролю над деякими магазинами підприємства, фактичне припинення роботи окремих магазинів у зв`язку з неможливістю ведення господарської діяльності під час ведення активних бойових дій на території України, що призвело до збитковості ТОВ «ДІЄСА», фактичне знищення товару, поставленого постачальниками на склад підприємства за адресою: Київська обл., Броварський р-н, с. Квітневе, вул. Гоголівська, 1-а, внаслідок потрапляння бойового снаряду/ракети в будівлі складу та його повного знищення, у сукупності призвело до настання форс-мажорних обставин для діяльності ТОВ «ДІЄСА». На підтвердження цього товариство звернулося до Київської торгово-промислової палати та отримало сертифікат №3000-24-0827 від 23.04.2024. Відтак, несвоєчасна виплата заробітної плати ОСОБА_1 сталася внаслідок настання форс-мажорних обставин та обставин непереборної сили, що відповідно до ст.10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» виключає наявність підстав для нарахування середнього заробітку за несвоєчасну виплату заробітної плати. Оскільки стосовно стягнутого за судовим наказом боргу по заробітній платі існує спір, представник просить його скасувати.

За результатами автоматизованого розподілу матеріали заяви передано в провадження судді Євтушенку О.І. відповідно до протоколу від 29.07.2024 (отримано 30.07.2024).

02.08.2024 директор ТОВ «ДІЄСА» Вітинська В.В. звернулася до суду із клопотанням шляхом направлення через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», про уточнення змісту заяви про скасування судового наказу в результаті допущення описки у даних стягувача.

У порядку ст.171 ЦПК України суд розглядає заяву про скасування судового наказу одноособово без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 ч. 1 ст. 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з ч.3 ст.171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

Форма та зміст заяви про скасування судового наказу відповідають вимогам, викладеним у ст.170 ЦПК України. Підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні. Судовий збір за подання заяви сплачено у повному обсязі та зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України.

Заяву подано в межах строку, встановленого ч.1 ст.170 ЦПК України, оскільки копію оскаржуваного наказу представник ТО «ДІЄСА» отримала засобами поштового зв`язку 25.07.2024, а заяву про його скасування подала шляхом направлення через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» 29.07.2024. Відтак, вирішення питання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу є недоцільним.

Суд, дослідивши вимоги заяви та додані до неї документи, письмові матеріали справи, надавши їм оцінку в сукупності, приходить до такого висновку.

Судом встановлено, що 27.05.2024 Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області видано судовий наказ за вимогою ОСОБА_1 про стягнення з ТОВ «ДІЄСА» на його користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, в загальному розмірі 30 310 грн. 05 коп., а також 302 грн. 80 коп. судового збору в дохід держави.

Із змісту заяви про видачу судового наказу слідує, що ОСОБА_1 заявлено вимогу в порядку наказного провадження про стягнення заборгованості за нараховану, але не виплачену заробітну плату за період з грудня 2023 року до березня 2024 року у загальному розмірі 30 310 грн. 05 коп. відповідно до довідки ТОВ «ДІЄСА» від 23.04.2024.

Втім, як вбачається із змісту заяви, вимоги стягувача не є безспірними. Так, ч.1 ст.12 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Проте, враховуючи порядок здійснення судочинства у наказному провадженні, у боржника відсутня можливість доведення неспівмірності вимог, заявлених до стягнення, що суперечить приписам ч.1 ст.12 ЦПК України. Отже, як вбачається із змісту заяви про скасування судового наказу, суми, вказані у судовому наказі, не є неоспорюваною заборгованістю.

Відсутність в матеріалах справи доказів направлення на адресу боржника досудової вимоги щодо виплати заборгованості по заробітній платі в добровільному порядку також не може свідчити про безспірність заявленої заборгованості. До того ж, ТОВ «ДІЄСА» оспорює розмір заборгованості в силу наявності форс-мажорних обставин, підтверджених сертифікатом №3000-24-0827 від 23.04.2024 Київської торгово-промислової палати, а не факт її наявності, що є черговим свідченням наявності спору про право.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23.12.2012, наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Перевіривши доводи заяви, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що доводи, викладені в заяві про видачу судового наказу, потребують додаткового дослідження. З матеріалів та обставин даної справи вбачається, що між сторонами безсумнівно наявний спір про право, який має розглядатися в позовному провадженні, у зв`язку з чим судовий наказ підлягає скасуванню.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.39 Закону України «Про виконавче провадження» ухвала суду про скасування судового наказу є достатньою підставою для прийняття органом державної виконавчої служби/приватним виконавцем рішення про закінчення виконавчого провадження.

Одночасно суд роз`яснює, що заявлені стягувачем вимоги можуть бути розглянуті в позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Керуючись ст.ст.171, 260, 261 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДІЄСА» про скасування судового наказу №214/4699/24 від 27.05.2024, виданого за заявою ОСОБА_1 за вимогою про стягнення з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДІЄСА» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати задовольнити частково.

Судовий наказ №214/4699/24 від 27.05.2024, виданий Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за заявою ОСОБА_1 за вимогою про стягнення з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДІЄСА» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у сумі 30 310 грн. 05 коп. скасувати.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу складено та підписано без проголошення 02.08.2024.

Суддя О.І. Євтушенко