Номер провадження 2/387/433/24
У Х В А Л А

08 серпня 2024 року смт. Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Солоненко Т. В.

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з вимогою на підставі ст.ст. 24, 110, 112 СК України розірвати шлюб між ним та відповідачкою, зареєстрований 27 листопада 1987 року у Воскресенській сільській раді Череповецького району Вологодської області, актовий запис № 10.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2024 вказану позовну заяву передано на розгляд судді Солоненко Т.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, вивчивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що подана до суду заява підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статтях 175, 177 ЦПК України.

Проте, подана до суду позовна заява не відповідає наведеним вище приписам процесуального закону.

Так, згідно з ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Крім цього, принцип законного судді нерозривно пов`язаний з правом особи на повноважний, компетентний суд. Відповідно до статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України.

Статтею 497 ЦПК України визначено, що підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 63 Закону України "Про міжнародне приватне право" припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє в даний час щодо правових наслідків шлюбу.

Згідно з ч. 1ст. 60 Закону України "Про міжнародне приватне право" правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Відповідно до ст. 110 СК України розірвання шлюбу можливе за заявою одного з подружжя.

З матеріалів справи вбачається, що шлюб зареєстрований на території Російської Федерації у ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 1489.

Відповідно до ст. 58 Закону України "Про міжнародне приватне право" шлюб між громадянами України, шлюб між громадянином України та іноземцем, шлюб між громадянином України та особою без громадянства, що укладений за межами України відповідно до права іноземної держави, є дійсним в Україні за умови додержання щодо громадянина України вимог Сімейного кодексу України щодо підстав недійсності шлюбу. Шлюб між іноземцями, шлюб між іноземцем та особою без громадянства, шлюб між особами без громадянства, що укладені відповідно до права іноземної держави, є дійсними в Україні.

Процедура легалізації в Україні свідоцтва про укладення шлюбу або розірвання шлюбу, або рішення суду про розірвання шлюбу, скоєних за кордоном, відбувається на підставі Інструкції про порядок консульської легалізації офіційних документів в Україні і за кордоном, затвердженої Наказом МЗС України від 04.06.2002 № 113.

Відповідно до наказу Мін`юсту № 52/5 від 18.10.2000 Про затвердження Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні документи, видані компетентними органами іноземних держав на посвідчення актів цивільного стану, здійснених поза межами України за законами відповідних держав щодо громадян України, іноземців і осіб без громадянства, визнаються дійсними в Україні за наявності легалізації, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (п. 7 глави 1 розділу ІІ Правил).

Згідно Указу Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні " у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, котрий в подальшому був продовжений, і діє на сьогодні.

Також, 24.02.2022 Міністерство закордонних справ України опублікувало офіційну заяву щодо розриву дипломатичних відносин з російською федерацією, крім консульських питань.

01.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про зупинення дії та вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22 січня 1993 року".

Вихід із вищевказаної конвенції означає скасування можливості використання в Україні документів, зокрема російської федерації, без якого-небудь спеціального посвідчення, а саме без апостилю.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 повинно пройти процедуру легалізації в Україні.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно із ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Таким чином, позивачу необхідно долучити докази на підтвердження легалізації в Україні шлюбу, укладеного 27.11.1987 на території російської федерації між позивачем та відповідачкою.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позову без руху.

В зв`язку з цим суд вважає, що подану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення вказаних недоліків, шляхом подання до суду: доказів на підтвердження обставин, наведених у позовній заяві; відомостей чи вживалися позивачем заходи досудового врегулювання спору та надати підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; засвідчити належним чином додатки до позовної заяви; свідоцтво про укладення шлюбу оформлене та засвідчене відповідно до діючого законодавства..

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Солоненко Т. В.