Справа № 752/9825/24
Провадження № 2/752/4980/24
У Х В А Л А

Іменем України

01 серпня 2024 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря - Крушельницької Д.М.,

представника позивачів - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Києві, в порядку загального позовного провадження, клопотання представника відповідача адвоката Скляренко О.П. про передачу справи на розгляд іншому суду за підсудністю, у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення способу участі баби та діда у вихованні та спілкуванні з дитиною, -

в с т а н о в и в:

07.05.2024 до Голосіївського районного суду м. Києва через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , від імені та в інтересах яких діє адвокат Бєликов В.І., до ОСОБА_6 , в якій позивачі просять суд визначити спосіб участі баби та діда у вихованні та спілкуванні з онукою Толок ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За результатами проведеного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа надійшла до провадження судді Слободянюк А.В. 07.05.2024.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10.05.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 11.06.2024 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, призначено підготовчий розгляд справи за участю сторін.

В підготовчому засіданні від представника відповідача адвоката Скляренко О.П. надійшло клопотання про направлення справи за підсудністю до Ірпінського міського суду Київської області з тих підстав, що відповідачка ОСОБА_5 разом із донькою з травня 2024 року проживають за адресою: АДРЕСА_1 , як внутрішньо переміщені особи. Тобто місцем проживання відповідачки з дитиною ще до вирішення питання про відкриття провадження у справі було за адресою: АДРЕСА_1 . Дані про місце проживання відповідач не приховувала та повідомляла позивачам у телефонному спілкуванні, однак, останні надану інформацію до відома не взяли та направили позовну заяву до суду, якому не підсудний даний спір. Таким чином, провадження у справі було відкрито з порушенням правил підсудності, що підлягає усуненню шляхом направлення справи за підсудністю до іншого суду.

Представник позивача адвокат Бєликов В.І. в підготовчому засіданні заперечував проти задоволення заявленого клопотання, оскільки провадження на його думку у справі відкрито Голосіївським судом м. Києва із дотриманням правил підсудності.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності, суд передає справу на розгляд належному суду.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним незалежним і неупередженим.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 ЦПК України справа, прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому суду, за винятком випадків, коли внаслідок змін у складі відповідачів справа належить до виключної підсудності іншого суду.

Відповідно до ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Тобто, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є безумовною підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Як вбачається із позовної заяви позивачі звернулися до Голосіївського районного суду м. Києва на підставі ч. 1 ст. 27, зазначивши адресу місця проживання відповідача згідно інформації у п. 27 Договору про місце проживання малолітньої дитини та посилаючись на довідку з ЄДРЮОФОП, згідно якої ОСОБА_6 є фізичною особою-підприємцем та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Також позивачі вказали що відповідач зареєстрована в м. Донецьк, наразі є ВПО.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом було здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру, за даними якого відомості про ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , в реєстрі відсутні.

Також, судом було здійснено запит до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за даними якого встановлено, що ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , як ФОП припинила свою діяльність 17.05.2022 за адресою: АДРЕСА_2 .

Судом також було досліджено Договір про місце проживання малолітньої дитини від 27.07.2020, згідно п. 27 якого поштова адреса матері вказана: АДРЕСА_2 .

Таким чином, за відсутності інформації про реєстрацію місця проживання відповідачки в м. Донецьк, відсутності інформації про наявність в неї статусу внутрішньо-переміщеної особи, та наявність останнього відомого місця реєстрації відповідачки як ФОП, в поєднанні з інформацією з Договору про місце проживання дитини, суддею Голосіївського районного суду м. Києва було прийнято рішення про відкриття провадження у справі, про що 11.06.2024 було постановлено відповідну ухвалу суду.

14.06.2024 через канцелярію суду надійшла заява від відповідачки по справі про ознайомлення з матеріалами справи. До заяви відповідач додала копію свого паспорта громадянина України № НОМЕР_2 , орган що видав 8017, та копію свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_3 , виданого Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), з якого вбачається, що 02.04.2024 ОСОБА_8 уклав шлюб з ОСОБА_6 , після реєстрації шлюбу подружжя обрало спільне прізвище " ОСОБА_9 ".

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» особа одночасно може мати лише одне задеклароване або одне зареєстроване місце проживання (перебування).

Пунктом 4 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування) передбачено, що особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

На період тимчасової окупації територій у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя положення частини першої статті 4 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» (далі - Закон) не поширюється на осіб, місце проживання яких зареєстроване у житлі, що розташоване на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя. Така особа може задекларувати/зареєструвати місце свого проживання без зняття з реєстрації місця свого попереднього проживання.

Особа, місце проживання якої зареєстроване у житлі, що розташоване на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя, може задекларувати/зареєструвати місце свого проживання за межами тимчасово окупованої території України без внесення будь-яких відміток до паспорта громадянина України, виготовленого у формі книжечки.

В підготовче засідання представником відповідача до клопотання було додано довідки про взяття на облік внутрішньо переміщених осіб Толок ОСОБА_7 та ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_1 з 08.05.2024.

Отже, судом встановлено, що цивільна справа була прийнята судом до свого провадження з порушенням правил підсудності.

Суд не бере до уваги той факт, що справа надійшла до суду 07.05.2024, а статус внутрішньо переміщеної особи відповідач отримала на наступний день 08.05.2024, як доказ підсудності справи Голосіївському районному суду, оскільки, провадження в справі було відкрито 11.06.2024, тобто з порушенням правил підсудності, і судовий розгляд по ній не розпочато, у зв`язку з чим вважаю за необхідне направити справу на розгляд за територіальною підсудністю за місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, вважаю, що справа не підсудна Голосіївському районному суду м. Києва та її слід передати за підсудністю до Ірпінського міського суду Київської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 31, 32, 258, 260, 268 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника відповідача адвоката Скляренко О.П. про передачу справи на розгляд іншому суду за підсудністю, у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення способу участі баби та діда у вихованні та спілкуванні з дитиною, задовольнити.

Направити матеріали позовної заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення способу участі баби та діда у вихованні та спілкуванні з дитиною, за підсудністю до Ірпінського міського суду Київської області (вулиця Мінеральна, 7, місто Ірпінь, Бучанський район, Київська область, 08202).

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя А.В. Слободянюк