Справа №403/417/21 провадження № 2/403/75/24
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

08 серпня 2024 року с-ще Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання останнього таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Устинівського районного суду Кіровоградської області від 17 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху для усунення її недоліків, а саме: для виконання вимог п.п.2, 5, 8 ч.3 ст.175. ч.5 ст.177 ЦПК України.

Одночасно позивачу були роз`яснені наслідки не усунення ним у встановлений судом строк зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви шляхом повернення її позивачу.

Суддею встановлено, що копія ухвали суду від 17 травня 2024 року, направлена 21 травня 2024 року рекомендованим листом із повідомленням про вручення на адресу місця проживання позивача ОСОБА_1 , вказану ним в позовній заяві: АДРЕСА_1 , була особисто вручена позивачуц 28 травня 2024 року.

Повторно направлена позивачу 21 червня 2024 року копія ухвали суду від 17 травня 2024 року також була особисто вручена позивачу 25 червня 2024 року.

Отже, зазначивши у позовній заяві адресу свого місця проживання, позивач, як учасник справи, визначив її як засіб комунікації, що може використовуватись судом, тобто проінформував суд у встановлений процесуальний спосіб про адресу для листування з ним, чим поклав на себе обов`язок отримувати судові рішення, направлені на вказану адресу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для повернення позивачу ОСОБА_1 поданої ним позовної заяви, суддя керується наступними правовими нормами.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно положень ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені в ній вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За змістом ч.6 ст.128 ЦПК України копії відповідних документів, у випадку відсутності у відповідного учасника справи офіційної електронної адреси, можуть надсилатися судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Суддею встановлено, що станом на 08 серпня 2024 року позивачем ОСОБА_1 недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 17 травня 2024 року, не усунуті.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Отже, враховуючи, що копія ухвали від 17 травня 2024 року про залишення позовної заяви без руху була направлена судом на повідомлену позивачем ОСОБА_1 адресу та отримана ним особисто, що свідчить про «презумпцію обізнаності» позивача, як учасника справи, про адресоване йому судове рішення, приходжу до висновку про належність повідомлення позивача про наявні недоліки поданої ним позовної заяви.

Заява про продовження процесуального строку в порядку ч.2 ст.127 ЦПК України від позивача ОСОБА_1 та (або) його представника до суду не надходила.

Про наявність об`єктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 17 травня 2024 року позивач суд також не повідомив.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що позивачем по справі ОСОБА_1 у встановлений судом строк не були виконані вимоги ухвали від 17 травня 2024 року щодо усунення недоліків поданої ним позовної заяви до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, приходжу до висновку про наявність підстав для постановлення ухвали про повернення вказаної позовної заяви, що не обмежує права позивача ОСОБА_1 на повторне звернення до суду за захистом після усунення умов, які стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст.185, 258, 260, 353, 354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що згідно п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Копію ухвали направити позивачу ОСОБА_1 ..

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Суддя С.Ю.Атаманова