Справа № 681/972/24
Провадження 2/681/454/2024
УХВАЛА

"08" серпня 2024 р. м. Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горгулько Н.А., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и л а:

05.08.2024 позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

При зверненні до суду з відповідним позовом позивач повинен дотримуватися вимог закону щодо підсудності розгляду цивільних справ, передбачених главою 2 розділу І ЦПК України.

Поняття підсудності у цивільному судочинстві - це розмежування компетенції між окремими ланками судової системи та між судами однієї ланки щодо розгляду цивільних справ.

Підсудністю фактично є визначення в системі судів компетентного суду стосовно вирішення певної цивільної справи.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

У пункті 37 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснено, що право вибору між судами, яким згідно із правилом загальної підсудності і правилом альтернативної підсудності підсудна справа, належить виключно позивачеві. Якщо позивач при пред`явленні позову дотримався правил територіальної чи альтернативної підсудності, суд не має права повернути позивачеві позовну заяву з мотивів непідсудності справи цьому суду.

Підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) - це така підсудність, при якій позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох вказаних в законі судів. Така процесуальна пільга встановлена законодавцем для позивачів у деяких справах з метою зробити судовий захист їх суб`єктивних прав більш зручним.

Позивачка ОСОБА_1 , звертаючись до суду, зазначила, що обрала підсудність за місцем проживання згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

В позовній заяві позивачка вказала адресу місця свого фактичного проживання АДРЕСА_1 та адресу реєстрації остання вказала у с. Савинці Гайсинського району Вінницької області.

Загалом перелік справ з альтернативною підсудністю закріплений у ст. 28 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтись за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатись за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Таким чином, суть підсудності за вибором позивача полягає у тому, що за визначеними критеріями цивільних справ позивачу дається можливість обрати з кількох передбачених у законі судів той суд, до якого він пред`являтиме свої позовні вимоги.

Законодавець встановив вичерпний перелік позовів, на які поширюються правила цього виду підсудності, а також передбачив конкретні суди, до яких можна з такими вимогами звернутись. Місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Відповідно до положень Закону «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою КМУ від 07.02.2022 за № 265 , який набрав чинності 14.03.2022, особа може мати декілька місць проживання/перебування. Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації (декларування) місця проживання/перебування особи, яка може бути здійснена тільки за однією її адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення.

Реєстрація (декларування) місця проживання чи перебування у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема, під час вибору суду, якому підсудна справа. Положення ч. 1 ст. 27, ч. 1 ст. 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи сторони у справі, якщо інше не передбачено законом. Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності.

Використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Отже, звернення позивача до суду з позовом за місцем його перебування без підтвердження реєстрації не відповідає ЦПК України. До такого правового висновку прийшла, зокрема, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду Верховного Суду, відсупаючи від попередніх позицій у постанові від 24.06.2024 по справі № 554/7669/21.

Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстрованим може бути лише одне місце проживання.

За інформацією з Єдиного державного демографічного реєстру за № 725955 від 06.08.2024, позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

З даних Витягів з реєстру Тростянецької територіальної громади, що долучені до позовної заяви, вбачається, що діти сторін: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мають адресу місця проживання у АДРЕСА_2 . Жодних доказів того, що діти проживають разом з позивачкою ОСОБА_1 у м. Полонному Шепетівського району Хмельницької області, що є безпосередньою підставою звернення до Полонського районного суду Хмельницької області згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України, матеріали справи не містять.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною третьою ст. 31 ЦПК України встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно зі ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За таких обставин, оскільки дана справа непідсудна Полонському районному суду Хмельницької області, її необхідно надіслати за підсудністю до Гайсинського районного суду Вінницької області.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а:

Цивільну справу № 681/972/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за підсудністю до Гайсинського районного суду Вінницької області (м. Гайсин, вул. Соборна, 47 Гайсинський район Вінницька область, поштовий індекс 23700 ).

Копію ухвали про передачу справи за підсудністю направити позивачці.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання суддею, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Передачу справи на розгляд іншого суду здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Полонського районного суду

Хмельницької області Н.А. Горгулько