Справа № 336/7679/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 серпня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коноваленко Олена Вікторівна, про встановлення батьківства, визнання протиправним та скасування свідоцтва про право на спадщину, -

В С Т А Н О В И Л А:

Сторона позивача (законна представниця ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , та позивач ОСОБА_3 ) 06.08.2024 звернулись до суду із вказаною позовною заявою, в якій просять встановити, що ОСОБА_5 , смерть якого настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також визнати протиправним та скасувати свідоцтво про право на спадщину №2101, видане 30.06.2023 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Коноваленко Оленою Вікторівною.

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 07.08.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2024.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування (ч.1 ст.175 ЦПК України).

Так, зауважуючи на наявності спору про право цивільне у даній справі, а саме, щодо права власності на 1/4 частку спадкового майна (житлового будинку) за дітьми спадкодавця ОСОБА_6 , позивачі не заявляють відповідні вимоги про визнання права власності без обґрунтування даної обставини. Тобто, мотивувальна та прохальна частини позовної заяви не є узгодженими між собою.

За приписами п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивачами зазначено про те, що доказом у даній справі може бути технічна документація на спірне домоволодіння, проте, ознайомитись із нею можливість відсутня, що може бути здійснено за рішенням суду.

Крім того, заявляючи вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, сторона позивача стверджує, що докази на підтвердження фактичних обставин справи містяться у спадковій справі. Копії свідоцтва про право на спадщину до справи не надано.

З приводу цього суд роз`яснює, що в разі відсутності відповідного доказу учасник справи може скористатись своїм правом на подання клопотання про витребування доказів (як окремої процесуальної заяви), яке має відповідати вимогам ст.84, 182, 183 ЦПК України.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу (ч.1 ст.84 ЦПК України).

Аналогічні положення стосуються й допиту свідків. За змістом ч.2 та 3 ст.116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є, зокрема, допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Суддя також наголошує, що за приписами ч.1,5-7 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Крім того, за приписами ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, враховуючи правила визначення територіальної підсудності, з урахуванням положень ч.1 ст.30 ЦПК України, позивачу необхідно зазначити, чи входить до складу спадкового майна інше нерухоме майно, окрім зазначеного будинку по АДРЕСА_1 , вказати місце його розташування.

Необхідно також надати докази його приналежності спадкодавцю та інші відомості (в разі наявності декількох об`єктів).

Наявний витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно містить відомості станом на 2020 рік.

Слід зауважити, що наведеною вище нормою визначено: позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

За змістом ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Статтею 102 ЦПК України визначено вимоги до висновку експерта.

Тест, наданий стороною позивача, серед іншого, без засвідченого в нотаріальному порядку перекладу, не є висновком експерта, що відповідає вимогам зазначеної норми.

Тому призначення експертизи потребуватиме подання окремого обґрунтованого клопотання.

Разом з цим, відповідно до змісту ч.1,5 ст.106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Проте, у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до п.8,9 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві повинні міститись: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Зазначеним вимогам позовна заява не відповідає. Так, позивачами не конкретизовано переліку доказів, які наявні в оригіналах у них або іншої сторони, з переліку, наведеного у позовній заяві.

Зазначаючи про орієнтовний розмір судових витрат, стороною позивача не здійснено їх попереднього розрахунка.

Долучені до позовної заяви документи у копіях не засвідчені у належний спосіб.

Натомість, як передбачено ч.1,2,4 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Цей недолік також має бути усунутий у визначений судом строк.

Також на виконання вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України щодо всіх учасників справи у позовній заяві повинні бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За змістом ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст.185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків (з урахуванням обсягу визначених недоліків) з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 84, 175-177, 182-183, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коноваленко Олена Вікторівна, про встановлення батьківства, визнання протиправним та скасування свідоцтва про право на спадщину, - у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши стороні позивача строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання позовної заяви, із відповідними доказами згідно з положеннями ст.175-177 ЦПК України, у спосіб, визначений в даній ухвалі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (12.08.2024) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух