Справа № 758/9686/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного виховання та утримання дитини

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 в особі свого представника - адвоката Ковбаси О.С. звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного виховання та утримання дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені у частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

За загальним правилом, встановленим частиною 1 статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Судом, на підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України та з метою встановлення даних про зареєстроване місце проживання відповідача, було надіслано запит до Єдиного державного демографічного реєстру

На запит суду отримано відповідь № 728382 з ЄДДР, згідно з якою, місце проживання відповідача зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 .

Як вбачається з позовної заяви, позивач, керуючись ч. 1 ст. 27 ЦПК, звернувся з позовом до Подільського районного суду міста Києва, оскільки відповідач на даний час згідно з договором оренди квартири фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , яка територіально відноситься до Подільського району міста Києва.

Суд зазначає, що наданий позивачем договір оренди не містить інформації про реєстрацію місця проживання чи реєстрацію місця перебування відповідача.

Крім того, особа може мати декілька місць проживання (перебування). Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації місця проживання (перебування) особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення. Реєстрація місця проживання (перебування) у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема, під час вибору суду, якому підсудна справа.

Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Відомості про реєстрацію місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, а відомості про реєстрацію місця перебування - до довідки про звернення за захистом в Україні.

Згідно з висновками, викладеними у Постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 червня 2024 року по справі № № 554/7669/21, положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи - сторони у справі, якщо інше не передбачено законом. Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності. Отже, в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. Використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

З урахуванням того, що будь-яких доказів реєстрації місця проживання відповідача в Подільському районі міста Києва на час пред`явлення позову до суду, позивачем не надано, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для розгляду даної цивільної справи Подільським районним судом міста Києва, та необхідність її направлення для розгляду до суду за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

02 вересня 2014 року головою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ на підставі ч. 1 ст. 1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» винесено розпорядження № 2710/38-14 «Про визначення територіальної підсудності справ», відповідно до якого територіальну підсудність цивільних справ, підсудних Шахтарському міськрайонному суду Донецької області, визначено Бердянському міськрайонному суду Запорізької області.

Верховний Суд, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, розпорядженням від 06.03.2022 № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ, підсудних Бердянському міськрайонному суду Запорізької області, на Жовтневий районний суд м. Запоріжжя.

Враховуючи, що місце проживання відповідача зареєстроване поза межами територіальної юрисдикції (підсудності) Подільського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного виховання та утримання дитини, необхідно передати для розгляду до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31-32, 187, 260, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного виховання та утримання дитини - передати для розгляду до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя;

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи, з підстав зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення;

Копію ухвали надіслати позивачу;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала, як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Гребенюк