Справа № 630/547/24
Провадження № 2/630/266/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року м Люботин

Люботинський міський суд Харківської області у складі:

головуючого судді Малихіна О.О.,

за участю секретаря Нерубацької А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Люботин Харківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 630/547/24 (провадження № 2/630/266/24) за позовною заявою ОСОБА_1 до Люботинської міської ради Харківської області з вимогами про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

в с т а н о в и в:

В обґрунтування позову позивач вказала, що в червні 2024 року вона звернулася до Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщина після якої відкрилась за місцем її останньої реєстрації: Донецька область, Старобешівський район, смт. Старобешеве. 05 червня 2024 року державним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. ОСОБА_1 зазначає, що вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у визначений строк, оскільки бабуся ОСОБА_2 померла на тимчасово окупованій території, де було неможливо зареєструвати її смерть в органах РАЦС. Факт смерті ОСОБА_2 на тимчасово окупованій території встановлено на підставі рішення Люботинського міського суду Харківської області від 01 квітня 2024 року. Після реєстрації смерті бабусі в органах РАЦС заявник звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому просить визнати причини пропуску строку поважними

Ухвалою від 26 червня 2024 року було відкрито провадження в справі та призначено її розгляд у підготовчому засіданні. У визначений судом строк відповідач Люботинська міська рада Харківської області відзив не подала.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, подала заяву про проведення судового засідання за її відсутності, вказувала, що позов підтримує повністю та просить суд його задовольнити.

Люботинська міська рада Харківської області до суду подала заяву, в якій просить проводити розгляд справи без участі її представника за наявними у справі документами та відповідно до вимог чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 62 від 09 квітня 2024 року.

Як вбачається з рішення Люботинського міського суду Харківської області у справі № 630/255/24 від 01 квітня 2024 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та її смерть була зареєстрована 26 лютого 2019 року Старобешівським районним відділом записів актів громадянського стану реєстраційної палати міністерства юстиції Донецької народної республіки з видачею свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 .

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно із положеннями ст. 1265 ЦК України до п`ятої черги спадкування за законом відносяться утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї, а також інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно

У відповідності до ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, у разі якщо він постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини або він подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заявник, ОСОБА_1 є громадянкою України, що підтверджується національним паспортом України серії НОМЕР_3 , виданим Київським РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області 25 травня 2010 року, та в якому є відмітка про реєстрацію постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із свідоцтвом про шлюб НОМЕР_4 , повторно виданим 21 квітня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, заявник ОСОБА_3 до реєстрації шлюбу мала прізвище « ОСОБА_4 ».

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_5 , виданого повторно відділом реєстрації актів цивільного стану Калінінського районного управління юстиції м. Донецька та її батьком вказаний ОСОБА_5 .

В свою чергу, ОСОБА_5 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_6 , виданим 26 червня 1986 року Забор`євською селищною радою Демидівського району Смоленської області.

Від так, заявник ОСОБА_1 являється рідною онукою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем ОСОБА_2 п`ятої черги за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з постанови державного нотаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області від 05 червня 2024 року, до нотаріальної контори 05 червня 2024 року звернулась ОСОБА_1 із заявою про видачу на її ім`я свідоцтв про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію після смерті бабусі ОСОБА_2 . Заява спадкоємця ОСОБА_1 була зареєстрована в книзі обліку спадкових справ та на підставі цієї заяви була заведена спадкова справа № 85П/2024. В постанові також вказано, що на час подання спадкоємцем ОСОБА_1 заяви від 05 червня 2024 року інших заяв щодо спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 не надходило.

Згідно з витягом зі Спадкового реєстру № 77211460 від 05 червня 2024 року спадкову справу № 85 П/2024 після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , було заведено саме 05 червня 2024 року в Харківській районній державній нотаріальній конторі Харківської області.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

З наведеного вище випливає, що саме звернення позивача ОСОБА_1 слугувало підставою відкриття спадкової справи, і що інші спадкоємці першої- четвертої черги, які могли б дати письмову згоду на подання позивачами заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відсутні.

З огляду на це позивачами правильно визначено належним відповідачем у справі саме Люботинську міську раду Харківської області.

Відповідно до постанови державного нотаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області від 05 червня 2024 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію після смерті бабусі після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку на звернення з відповідною заявою.

З цього випливає, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки відсутні документи, які б підтверджували факт прийняття спадщини у способи, визначені ст.ст. 1268, 1269 ЦК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18).

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Як свідчить тлумачення ч. 3 ст. 1272 ЦК України, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини відносяться причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця таких перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду від 20 лютого 2020 року у справі № 419/3788/17 (провадження № 61-2969св19); від 16 березня 2020 року у справі № 644/5098/17 (провадження № 61-20806св19); від 17 березня 2020 року у справі № 683/2587/18 (провадження № 61-11406св19).

Оцінка причин пропуску строку на предмет поважності лежить в площині дискреційних повноважень суду, оскільки базується безпосередньо на наданих сторонами та наявних в матеріалах справи доказах та встановлених в ході судового розгляду обставинах.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Як встановлено судом, спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже останній день шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини припав на 25 серпня 2019 року.

Протягом цього часу позивач не зверталась до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, оскільки її бабуся померла на окупованій території та вона не могла оформити документ про смерть в органах РАЦС.

При цьому, позивач являється наразі єдиними спадкоємцем померлої ОСОБА_2 , а відповідач - територіальна громада в особі Люботинська міська рада Харківської області проти позовних вимог не заперечувала.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17.

Встановивши наведені обставини, керуючись принципом пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачів в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність підстав для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 у два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Тому суд задовольняє позов в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10-13, 77, 206, 263, 265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяця з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення. У разі проголошення лише вступної та резолютивної частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний № НОМЕР_7 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Люботинська міська рада Харківської області, , адреса місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул. Слобожанська, 26.

Суддя О. О. Малихін

Повне рішення складено

29 липня 2024 року