КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-зз/947/142/24
УХВАЛА

06.08.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 22.05.2001 року по цивільній справі №2-179/01г за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення шкоди,

В С Т А Н О В И В:

05.08.2024 року до Київського районного суду міста Одеси в електронній формі на електронну скриньку суду надійшла скан-копія заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 22.05.2001 року по цивільній справі №2-179/01г за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В.

Матеріали справи передані головуючому судді по справі 06.08.2024 року.

Оглянувши матеріали справи, суддя дійшла до наступного висновку.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Частиною 2 статті 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

За положеннями статті 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. (ч.5 ст.14 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №9901/335/20 зроблено висновок, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, заявами з процесуальних питань, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Поряд з цим як вбачається, подана до суду заява скерована заявником до суду в електронній формі через електронну скриньку на електронну скриньку суду без використання Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, а відтак у не передбачений ЦПК України спосіб, а також не містить інформації про підписання доданих до електронного листа скан-копій документів за допомогою електронного підпису, як ідентифікатора автора електронного документа.

За наслідком чого, суд доходить до висновку, що скан-копія заяви про скасування заходів забезпечення позову, яка надійшла на електронну скриньку суду 05.08.2024 року в електронній формі від імені ОСОБА_1 , не підписана належним чином її заявником в електронній формі, а відтак заява не відповідає положенням ч.2 ст. 183 ЦПК України.

Згідно з ч.4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Приймаючи вищевикладене, оскільки заява від імені ОСОБА_1 не відповідає положенням ч.2 ст. 183 ЦПК України, не містить належного електронного підпису заявника, у зв`язку з чим відсутня належна електронна ідентифікація особи ОСОБА_1 від імені якого подана заява, суддя вважає, що вказана заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню, а також заявник не обмежений права на повторне звернення до суду з цією заявою після усунення недоліків.

Керуючись ст. 14, 43, 182, 183, 352-354 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 22.05.2001 року по цивільній справі №2-179/01г за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення шкоди повернути заявникові без розгляду.

Роз`яснити заявникові, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу судді протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Калініченко Л. В.