Справа № 393/284/24

УХВАЛА

05 серпня 2024 року селище Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Рачкелюка Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Панькіної Т.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду селища Новгородка в режимі відеоконференції за участю представника позивача адвоката Кузь О.М., представника відповідача адвоката Науменка І.Ф. в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес» про розірвання договору оренди земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ТОВ «Прогрес» про розірвання договору оренди земельної ділянки, оскільки відповідач всупереч вимогам договору оренди та Закону України «Про оренду землі» неналежно виконував свої зобов`язання щодо сплати позивачу орендної плати за 2012-2023 роки.

Ухвалою судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 12.06.2024 року по даній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче засідання.

В ході підготовчого провадження позивач ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» 17.07.2024 року подав клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та 22.07.2024 року подав клопотання про витребування доказів та уточнення позовних вимог у цивільній справі.

У підготовчому засіданні представник позивача адвокат Кузь О.М. підтримав подані позивачем клопотання та просив їх задовольнити.

Представник відповідача адвокат Науменко І.Ф. заперечував щодо задоволення клопотань позивача ОСОБА_1 про витребування доказів, залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та уточнення позовних вимог, оскільки вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Розглянувши заявлені позивачем ОСОБА_1 клопотання, заслухавши думку представників сторін, дослідивши наявні матеріали, суд прийшов до наступного.

Так, відповідно п.1 ч.1 ст.189 ЦПК України завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Позивач в клопотанні від 17.07.2024 року просив суд залучити до участі у справі № 393/284/24 в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 , оскільки з відзиву на позовну заяву стало відомо, що 01.02.2012 року представнику ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_3 була виплачена орендна плата за договором оренди землі № 122 від 20.08.2006 року у редакції додаткової угоди від 01.02.2012 року, укладеним між ОСОБА_1 та ТОВ «Прогрес» за 2012-2030 роки у сумі 95000 грн.

За змістом ч.ч. 1, 4, 5 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Аналіз вказаних приписів процесуального закону дає підстави стверджувати, що заява про залучення до участі у справі в якості третьої особи, має бути обґрунтована з наданням суду відповідних доказів того, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки особи, яка звертається з відповідною заявою.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки суб`єктом звернення не доведено підстав для залучення даної особи у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, та яким чином ухвалене в майбутньому рішення суду безпосередньо впливає на права чи обов`язки цієї особи щодо однієї із сторін у справі.

З урахуванням викладеного, у задоволенні клопотання позивача про залучення третьої особи слід відмовити, проте відмова у задоволенні заяви про залучення особи до участі у справі в якості третьої особи не позбавляє її права звернутися до суду з позовом для захисту своїх прав та законних інтересів.

Крім того позивач ОСОБА_1 у своєму клопотанні від 22.07.2024 року просив суд витребувати у: 1) ТОВ «Прогрес» ( ) - звіт за формою 1 ДФ «Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого сплаченого на користь фізичних осіб і сум утриманого з них податку» за період 2012 р-2024 роки; відомості нарахування та виплати орендної плати за землю затверджена наказом Мінагрополітики від 04.06.2003 року № 160 за період 2012-2024 роки ; видатковий касовий ордер за період 2012-2024 року та інформацію чи являється працівником ТОВ «Прогрес» ( ) ОСОБА_2 за період 2012-2024 роки. У разі якщо являється працівником то надати інформацію про дату прийняття на роботу та за якою посадою;

2) Головного управління статистики у Кіровоградській області звіт (інформацію) про найманих працівників ТОВ «Прогрес» ( ) за період 2012 р-2024 роки;

3) Головного управління ДПС у Кіровоградській області звіт ТОВ «Прогрес» () звіт за формою 1 ДФ «Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого сплаченого на користь фізичних осіб і сум утриманого з них податку» за період 2012 р- 024 роки; відомості нарахування та виплати орендної плати за землю затверджена наказом Мінагрополітики від 04.06.2003 року № 160 за період 2012-2024 роки; видатковий касовий ордер за період 2012-2024 року; інформацію про доходи ОСОБА_2 за період 2012-2024 роки.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до п. 2, п.3, п.4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати, підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа та вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд розглянувши клопотання про витребування доказів та додані до нього додатки дійшов висновку, що клопотання позивача про витребування доказів не підлягає задоволенню, оскільки заявником не зазначені обставини, які можуть підтвердити ці докази або аргументи, які вони можуть спростувати. Також, заявником не надано суду докази того, що ним вживалися заходи для отримання доказів по цій справі, проте безуспішно, в зв`язку з чим ним подається клопотання про витребування доказів, яке повинно відповідати вимогам ч.2 ст.84 ЦПК України. Додані до клопотання адвокатські запити зроблені представником позивача адвокатом Кузь О.М., адресовані Головному управлінню статистики у Кіровоградській області, ТОВ «Прогрес» та Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області не стосуються справи № 393/284/24, де є позивачем ОСОБА_1 , а здійсненні в межах зовсім іншої справи № 393/283/24 за позовом ОСОБА_4 .

Витребування доказів судом має бути застосовано як виключення, а не як правило. Сторона не має зловживати правом клопотати про витребування доказів для отримання якої-небудь інформації, що може бути використана для доведення обставин, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів необхідно відмовити.

Крім цього, позивачем ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» 22.07.2024 року була подана заява про уточнення позовних вимог, в якій позивач просив прийняти до розгляду заяву про уточнення позовних вимог, в наступній редакції:

1) Розірвати договір №122 оренди земельної ділянки від 20 серпня 2006 року, кадастровий номер :02:000:0495, площею 5,5878га, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Прогрес» (3) та мною, ОСОБА_1 , зареєстрований у Новгородському відділі Кіровоградської регіональної філії ДП «Центр державного земельного кадастру» про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 10.01.2007 року за №199. та додаткову угоду від 01 лютого 2012 року до Договору № 122 реєстраційний № 199 від 10.01.2007 р., яка зареєстрована у Новгородському відділі Кіровоградської регіональної філії ДП «Центр державного земельного кадастру» про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 02.06.2012 року за № 02268.

2) Припинити право оренди за Товариством з обмеженою відповідальністю «Прогрес» (3) на земельну ділянку площею 5,5878га га кадастровий номер :02:000:0495, для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Новгородківської селищної ради, Новгородківського району Кіровоградської області, яке зареєстроване у Новгородському відділі Кіровоградської регіональної філії ДП «Центр державного земельного кадастру» про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 10.01.2007 року за №199.

3) Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес» (3), на користь ОСОБА_1 (код- НОМЕР_1 ) заборгованість по орендній платі за договором № 122 оренди земельної ділянки від 20 серпня 2006 року в розмірі яка складає 16143 грн 32 коп.

4) Стягнути з Товариством з обмеженою відповідальністю «Прогрес» (3), на користь ОСОБА_1 ( код- НОМЕР_1 ) пеня у розмірі 0,3% несплаченої суми за кожен день прострочки, що складає 94 967 грн 07 коп.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Пунктом 3 частини 2 статті 197 ЦПК України встановлено, що у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Водночас, розпорядження своїми права повинно прямо стосуватись предмету та підстав позову і не повинно суперечити нормам процесуального права, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України.

Із заяви про уточнення позовних вимог вбачається, що позивач ОСОБА_1 додає до позову нову вимогу про стягнення пені в розмірі 94 967,07 грн та зменшує суму заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача в рахунок орендної плати з 31186,68 грн до 16143,32грн. Тобто, позивач одночасно змінює предмет і підстави позову та відповідно зменшує загальну суму до стягнення, яка відповідно кількісно зменшує загальну ціну позову.

Позивачем до суду подану заяву, яка за своїм змістом не є заявою про уточнення позовних вимог, оскільки нею позивач додає до предмету позову нову вимогу, а саме вимогу про стягнення з відповідача пені. Крім цього, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення чи зменшення розміру позовних вимог.

Оскільки позивач одночасно змінює предмет і підстави позову то відповідно зменшує загальну суму до стягнення, яка відповідно кількісно зменшує загальну ціну позову. Вказані дії сторони позивача прямо суперечать приписам ЦПК України та є такими, що задоволенню не підлягають, а сама заява повинна бути повернута позивачу.

Згідно ч.6 ст.185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

Враховуючи вищевикладене у прийняті заяви позивача про уточнення позовних вимог від 22.07.2024 року необхідно відмовити та повернути ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 53, 84, 185, 189, 197, 198, 258-261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотань позивача ОСОБА_1 про витребування доказів, залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес» про розірвання договору оренди земельної ділянки - відмовити.

Повернути ОСОБА_1 подану ним заяву про уточнення позовних вимог від 22.07.2024 року

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала в частині повернення заяви про уточнення позовних вимог, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її повного складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Копію ухвали вручити (направити) учасникам справи.

Суддя Ю. РАЧКЕЛЮК