ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8297/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

30 липня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/14736/24 між суддями від 01 серпня 2024 року, матеріали позовної заяви передано в провадження судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 06 серпня 2024 року.

Під час вирішення питання про відкриття провадження, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що справу слід передати за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до частини першої статті 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Частиною другою даної статті передбачено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до відомостей, які містяться у Єдиному державному демографічному реєстрі, місцем реєстрації позивачки є: АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Бучанського району Київської області.

Окрім того, згідно відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру, місце реєстрації відповідача є: АДРЕСА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, при подачі заяви до Дарницького районного суду м. Києва не вказала підстави звернення та не визначила підсудність справи за місцем свого перебування/реєстрації, а тому справа підлягає розгляду у суді за місцем реєстрації відповідача.

Відповідно до частини дев`ятої статті 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, підстави для розгляду справи Дарницьким районним судом міста Києва відсутні.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до статті 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Отже, зважаючи на те, що як позивач, так і відповідач не зареєстровані на території Дарницького району м. Києва, зареєстрованим місцем проживання відповідача є: АДРЕСА_2 , справа підлягає направленню за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва, до територіальної юрисдикції якого належить розгляд вищезазначеної позовної заяви.

Керуючись статтями 27, 31, 187, 260, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

матеріали цивільної справи № 753/14736/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу надіслати до Голосіївського районного судуд м. Києва (адреса: 03127, м. Київ, вул. Полковника Потєхіна, 14-а) за територіальною підсудністю.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя К.В. Шаповалова