Провадження № 8/183/8/24

У Х В А Л А
05 серпня 2024 року м. Новомосковськ
Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 23 липня 2024 року, зазначену заяву, 24 липня 2024 року, передано на розгляд судді Фроловій В.О., яка з 26 липня 2024 року по 02 серпня 2024 року перебувала на лікарняному.
Також, разом із заявою, до суду подано клопотання про поновлення строку для подання цієї заяви, оскільки він пропущений з поважних причин.
Вивчивши матеріали заяви про перегляд ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року за нововиявленими обставинами, приходжу до наступного.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:
1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;
2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;
3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
Заявник у своїй заяві просить скасувати ухвалу Новомосковського міськраойнного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2024 року за нововиявленими обставинами з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України.
Згідно з п.1 ч.1 ст. 424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано:
1)з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.
Так, ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зміну способу виконання рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 09 листопада 2020 року відмовлено.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року залишено без змін.
У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції із заявою про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року за нововиявленими обставинами.
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 30 січня 2024 року, у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року за нововиявленими обставинами відмовлено.
Постановою Верховного Суду Касаційного цивільного Суду від 03 липня 2024 року, касаційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 задоволено частково, ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 30 січня 2024 року скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження за нововиявленими обставинами.
Як вбачається з матеріалів заяви та клопотання про поновлення строку, заявник порушує перед судом питання щодо перегляду ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2024 року за нововиявленими обставинами з тих же підстав, з яких звертався до Дніпровського апеляційного суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року.
Отже, викладене свідчить про обізнаність заявника з листопада 2023 року про існування обставин, на якій він посилається як на нововиявлені, що не позбавляло його можливості звренутись в межах встановленого ч.1 п.1 ст. 424 ЦПК України строку, безпосередньо до Новомосковскього міськрайонного суду Дніпропетровської області із відповідною заявою в порядку ст. 423 ЦПК України.
Слід зазначити, що суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.
Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.
Так, частиною 1 ст.44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.
В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі Преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна із сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Можливість продовження строків передбачена, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Поновлення строку зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності.
Таким чином, несвоєчасне подання заяви про перегляд ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року за нововиявленими обставинами, через звернення з аналогічною заявою до Дніпровського апеляційного суду не може вважатися поважною причиною пропуску строку.
Слід зазначити, що факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
В той же час, обставини запровадження в Україні воєнного стану не перешкоджали заявнику звернутися в листопаді 2023 року із заявою про перегляд постанови Дніпровського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року за нововиявленими обставинами, а отже таке посилання не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку.
Згідно зі ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
Строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ст. 122 ЦПК України).
Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).
Відповідно до положень ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Разом з тим, відомості поважності пропуску строку для подачі заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, спростовуються матеріалами цивільної справи.
Будь-яких переконливих доказів, на підтвердження поважності пропуску строків до суду, не наведено, з даних обставин, зазначені заявником підстави для поновлення строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, не є поважними.
Відповідно ч. 2 ст. 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_1 про перегляд ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року за нововиявленими обставинами, у справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Державний Ощадний банк України» в особі філії Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк» про стягнення боргу підлягає залишенню без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 120-127, 280-289,424 ЦПК України, суд, -
в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подачі заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - відмовити.
Заяву ОСОБА_1 про перегляд ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Державний Ощадний банк України» в особі філії Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк» про стягнення боргу - залишити без розгляду.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя В.О. Фролова