Справа №760/9263/24
провадження №2/760/7582/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

19.04.2024 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки. У якій позивач просить суд у рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 перед Товариством з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» за Кредитним договором № ML-002/569/2006 від 06 липня 2006 року у розмірі 84 887,21 дол. США (заборгованість за тілом кредиту - 83 788,57 дол. США, заборгованість за відсотками - 1098,65 дол. США) звернути стягнення на Предмет іпотеки за Договором іпотеки № PCL-002/569/2006, посвідчений 06 липня 2006 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Русанюк З.З., зареєстрований в реєстрі за номером 4964, що належить ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; АДРЕСА_1 ) трикімнатну квартиру загальною площею 123,9 кв.м., житловою площею 58,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом продажу на прилюдних торгах, у межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій згідно Закону України «Про виконавче провадження».

Також просить стягнути з відповідача судові витрати.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.04.2024 дану справу було передано до провадження головуючого судді Букіної О.М.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що позовна заява не відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою суду від 22.04.2024 року, позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, - було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду вказано на підстави залишення позовної заяви без руху та надано строк для усунення недоліків, яки йне може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подання до суду нової позовної заяви з додатками, їх копій для відповідача та третьої особи, оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Одночасно роз`яснено позивачу, що у випадку невиконання ухвали щодо усунення недоліків, заява буде повернута останньому.

Як вбачається із довідки про доставку електронного документу, що міститься в матеріалах справи, вказану ухвалу позивачем було отримано в електронному кабінеті 30.04.2024.

26.07.2024 до суду від позивача ТОВ «Діджи Фінанс» надійшли клопотання про усунення недоліків та позовна заява про звернення стягнення на предмет іпотеки (в новій редакції), подані на виконання вимог ухвали суду від 22.04.2024 року про залишення позовної заяви без руху, які зареєстровані в канцелярії суду 26.07.2024 року за Вхід. № 49248/24.

Дослідивши матеріали заяви про усунення недоліків позовної заяви, позовну заяву та додатки до неї, суд прийшов до наступного висновку.

Так, ухвалою суду від 22 квітня 2024 року позовну заяву було залишено без руху. Для усунення викладених в зазначеній ухвалі недоліків позивачу був встановлений 5-денний термін з дня отримання копії ухвали про залишення без руху позовної заяви.

З довідки про доставку електронного документа вбачається, що 30.04.2024 позивачу ТОВ «Діджи Фінанс» доставлено документ до електронного кабінету, а саме «Ухвалу про залишення без руху позовної заяви від 22.04.2024» та «Новий супровідний лист з рекомендованим повідомленням від 29.04.2024».

Строк для усунення недоліків позивачу встановлено протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали, тобто до 07.05.2024 включно.

26.07.2024 до суду від позивача ТОВ «Діджи Фінанс» надійшли клопотання про усунення недоліків та позовна заява про звернення стягнення на предмет іпотеки (в новій редакції), подані на виконання вимог ухвали суду від 22.04.2024 року про залишення позовної заяви без руху, які зареєстровані в канцелярії суду 26.07.2024 року за Вхід. № 49248/24.

Клопотання про усунення недоліків датоване 19.07.2024 вих. №440 та надіслане на адресу суду засобами поштового зв`язку.

Судом встановлено, що строк на подання заяви про усунення недоліків позовної заяви закінчився 07.05.2024.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Разом з тим, позивач у встановлений законом строк заяву про усунення недоліків позову не подав, обґрунтованих клопотань про надання додаткового строку для усунення недоліків позову та/або про поновлення пропущеного строку з доказами поважності пропуску визначеного строку до суду не надходило.

Згідно з ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч. 5 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Враховуючи той факт, що сторона позивача не зверталась до суду з клопотаннями про поновлення та продовження пропущеного процесуального строку, суддя не вбачає правових підстав для поновлення пропущеного строку.

Оскільки заяву про усунення недоліків позовної заяви подано 19.07.2024, тобто поза межами строку визначеного судом, суддя дійшов висновку, що позовна заява має бути визнана неподаною і повернута позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 126, 127, 175, 177, 185, 259-261, 353-355 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Букіна О.М.