судді Верховного Суду у Касаційному цивільному судіПетрова Є.В.
справа № 753/6745/17 (провадження № 61-8997 ск 24)
Водночас з поверненням колегією суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не можу погодитися з огляду на таке.
Велика Палата Верховного Суду розглядала питання про склад суду апеляційної інстанції у разі повернення апеляційної скарги. З урахуванням того, що норми ЦПК України, Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) є уніфікованими, а склад суду як у суді апеляційної інстанції, так і у суді касаційної інстанції є колегіальним, вказані постанови застосовні при визначенні складу суду касаційної інстанції при повернення касаційної скарги.
У постанові від 23 лютого 2021 року у справі № 263/4637/18 (провадження № 14-126цс20) Велика Палата Верховного Суду вирішувала питання про склад суду апеляційної інстанції у випадках, передбачених, параграфом 2 Глави 1 розділу V ЦПК України та зауважила, що, регламентуючи порядок вирішення питання про відкриття апеляційного провадження у справі, закон невипадково розмежував процесуальні питання, які під час перегляду в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції вирішує суддя-доповідач, та ті, які вирішує суд апеляційної інстанції. Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху спрямована на усунення її недоліків щодо форми та змісту. Ця ухвала не перешкоджає доступу особі до суду, адже після виправлення у встановлений судом строк недоліків апеляційної скарги особа може розраховувати на те, що суд відкриє апеляційне провадження. Натомість, ухвали про повернення апеляційної скарги та про відмову у відкритті апеляційного провадження створюють таку перешкоду і зумовлюють необхідність докласти додаткові зусилля для оскарження судового рішення суду першої інстанції. Тому постановлення таких ухвал вимагає від суду апеляційної інстанції особливої ретельності, що досягається, зокрема, шляхом розгляду означених питань не одноособово суддею-доповідачем, а колегією апеляційного суду у складі трьох суддів. Особа, яка подала апеляційну скаргу, вправі розраховувати на те, що вказані питання розгляне колегіальний склад апеляційного суду, який передбачений частиною третьою статті 34 ЦПК України для перегляду в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції. А такий перегляд регламентований у Главі І «Апеляційне провадження» розділу V «Перегляд судових рішень» ЦПК України. З урахуванням наведеного й обставин цієї справи, Велика Палата Верховного Суду виснувала, що слова «суд апеляційної інстанції», вжиті у частинах першій і другій статті 358 ЦПК України, треба розуміти як колегію суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів у світлі загальних положень ЦПК України щодо складу суду, який здійснює перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції (частина третя статті 34 ЦПК України).
У постанові від 19 жовтня 2023 року Велика Палата Верховного Суду виснувала, що в розумінні частини шостої статті 169 КАС України вирішення питання про повернення позовної заяви у зв`язку з тим, що позивач не усунув її недоліків, мав би вирішувати колегіальний склад суду, визначений за результатами автоматизованого розподілу справи (подібний правовий висновок Велика Палата Верховного Суду зробила у своїх рішеннях раніше, зокрема, у постанові від 25 березня 2020 року у справі № 9901/588/19 (провадження № 11-47заі20)).
Правильність такого висновку зауважується через системний аналіз норм КАС України, зокрема правил його статей 32 та 33, якими врегульовано здійснення адміністративного судочинства суддею одноособово та колегією суддів. Із цього аналізу випливає, що законодавець запровадив колегіальний розгляд складних справ та перегляд справ судами апеляційної та касаційної інстанцій з метою додаткового забезпечення об`єктивності результатів судового розгляду таких справ.
Велика Палата Верховного Суду вважала, що суд першої інстанції внаслідок неправильного застосування норм процесуального права зробив передчасний висновок про наявність підстав для повернення позовної заяви одноособово, що призвело до розгляду справи неповноважним складом суду.
За вимогами частини одинадцятої зазначеної статті питання про розгляд справи колегією у складі більше трьох суддів вирішується колегією суддів, визначеною в порядку, встановленому частиною другою статті 33 цього Кодексу, до початку розгляду справи, з урахуванням категорії і складності справи, про що постановляється відповідна ухвала.
Судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).
Отже, можна зробити висновок, що в суді касаційної інстанції розгляд справ здійснюється у складі трьох або більшої непарної кількості суддів, крім випадків, коли законодавством передбачений розгляд певних питань одноособово.
Частина четверта статті 393 ЦПК України не містить посилань на вирішення питання повернення касаційної скарги суддею-доповідачем одноособово. У нормі зазначено слово «суд»: касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом у передбачених законом випадках.
Друге речення частини 5 цієї статті передбачає, що питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
У частині першій статті 394 ЦПК України передбачено, що, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
При цьому у частині сьомій зазначеної статті вказано, що за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суддя-доповідач постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи. Зазначена ухвала надсилається скаржнику та учасникам справи. До ухвали додаються копії касаційної скарги та доданих до неї документів, крім випадків, якщо скаргу подано в електронній формі через електронний кабінет.
За наявної колізії у статті 394 ЦПК України із практики Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду вбачається, що ним застосовуються загальні вимоги ЦПК України про склад суду при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження справі (відмову у відкритті), а саме колегією у складі трьох суддів (частина перша статті 394 ЦПК України).
Можна зробити висновок, що чинним ЦПК України передбачено загальне правило про колегіальний розгляд справи у суді касаційної інстанції.
Однак, відповідно до частин першої та другої статті 393 ЦПК України касаційна скарга реєструється у день її надходження до суду касаційної інстанції та не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу, визначеному в порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу. У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Статтею 185 ЦПК України, серед іншого, встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Також частиною п`ятою статті 393 ЦПК України встановлено, що питання про залишення касаційної скарги без руху суд касаційної інстанціївирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги. Питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
З наведених норм вбачається, що законодавець як вирішення питання про залишення касаційної скарги без руху, зокрема, у зв'язку із її оформленням з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України так і вирішення питання про повернення касаційної скарги у зв'язку із невиконанням скаржником вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, або невиконанням їх у строк встановлений ухвалою поклав на розсуд саме судді-доповідача (одноособово), оскільки такі питання пов'язані виключно з рухом справи в суді (процедурні питання), а не переглядом судових рішень та розгляду справи по суті, та якими розгляд справи не закінчується, оскільки скаржник не позбавлений права повторно звернутися зі касаційною скаргою до Верховного Суд, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Зміни до частин першої, другої, четвертої, п`ятої статті 394 ЦПК України, які передбачають вирішення питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) колегією суддів у складі трьох суддів, а не суддею-доповідачем одноособово (крім відмови з підстав необґрунтованості касаційної скарги), були внесені згідно із Законом № 460-IX від 15.01.2020 р.
Натомість зміни до частини п`ятої статті 393 ЦПК України не передбачили вирішення питання про залишення касаційної скарги без руху чи про повернення касаційної скарги колегією суддів у складі трьох суддів, а лише збільшили строк для вирішення цих питань до двадцяти днів та уніфікували суб`єкта розгляду в єдиний термін - суд касаційної інстанції, у якості якого за приписами частин першої та другої статті 393 ЦПК України діє саме суддя-доповідач одноособово.
На противагу зазначеним зміна до частини п`ятої статті 393 ЦПК України зміни до частини п`ятої стаття 292 ГПК України розмежували вирішення питання про залишення касаційної скарги без руху «суддею-доповідачем» та вирішення питання про повернення касаційної скарги «судом касаційної інстанції».
Отже, оскільки ЦПК України, на відміну від приписів ГПК України чи КАС України, цілком однозначно вказує на одноособовість вирішення суддею-доповідачем питання про залишення касаційної скарги без руху чи повернення касаційної скарги.
Суддя Є.В. Петров