ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8187/24 Справа № 183/7765/15 Суддя у 1-й інстанції - Наумова О. С. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
УХВАЛА

01 серпня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Барильської А.П., ознайомившись з апеляційною скаргою адвоката Щербини Євгена Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 березня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (третя особа ОСОБА_4 ) про витребування майна та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

За наслідками розподілу справ колегії суддів Дніпровського апеляційного суду у складі головуючого судді: Барильської А.П., суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О., розподілена цивільна справа за апеляційною скаргою адвоката Щербини Є.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 березня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (третя особа ОСОБА_4 ) про витребування майна та визнання права власності.

Втім, ретельно ознайомившись з матеріалами справи, вважаю за необхідне заявити у даній справі самовідвід, зважаючи на наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Інститут відводу (самовідводу) є однією з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Відвід (самовідвід) дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

Згідно пункту 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів, передбачено що при винесенні судових рішень у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довір`я до незалежної судової влади буде підірвано.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку, незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Пунктом 2.5. Бангалорських принципів поведінки судді, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, визначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Тобто, в разі переконання судді в наявності обставин, які унеможливлюють винесення ним об`єктивного рішення або обґрунтовано викликають сумнів у стороннього спостерігача в його упередженості, він зобов`язаний заявити самовідвід.

Згідно до роз`яснень ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу; суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Так, матеріалами справи встановлено, що постановою Дніпровського апеляційного суду від 31 серпня 2023 року у складі головуючого судді: Зайцевої С.А., суддів: Барильської А.П., Максюти Ж.І. апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (третя особа ОСОБА_4 ) про витребування майна та визнання права власності задоволено частково, рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 березня 2023 року скасовано (т.13, а.с.94-118).

Постановою Верховного Суду від 26 червня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_3 задоволено, постанову Дніпровського апеляційного суду від 31 серпня 2023 року скасовано і залишено в силі рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 24 березня 2023 року (т.14 а.с. 136-148).

Оскільки суддя Барильська А.П. брала участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції та визначилась з позицією у даній справі, з метою запобігання виникнення в учасників справи сумнівів щодо об`єктивності та неупередженості при розгляді апеляційної скарги адвоката Щербини Є.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 березня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (третя особа ОСОБА_4 ) про витребування майна та визнання права власності, вважаю за доцільне взяти самовідвід.

Керуючись ст.ст. 33, 36-41 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Взяти самовідвід по цивільній справі №183/7765/15 (апеляційне провадження №22-ц/803/8187/24) за апеляційною скаргою адвоката Щербини Євгена Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 березня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (третя особа ОСОБА_4 ) про витребування майна та визнання права власності.

Справу передати до Дніпровського апеляційного суду для виконання вимог ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя А.П. Барильська