ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Обідіної О. І., Чумак О. В.,

за участю секретаря: Ракович Д. Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Панова Олексія Михайловича

на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 11 січня 2024 року у складі судді Савченко Л. І.

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Московського районного суду м. Харкова із вказаним позовом до ОСОБА_2 , у якому просила суд стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду у розмірі 85 124 грн, завдану внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , судові витрати у сумі 3 908 грн, які складаються з 908 грн судового збору та 3 000 грн витрат, пов`язаних з оплатою послуг з виготовлення звіту про оцінку майна.

Позов мотивовано тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 .

Власником квартири АДРЕСА_2 , що розташована на дев`ятому поверсі над її квартирою, з 16.06.2010 є ОСОБА_2

03 липня 2021 року належна їй квартира зазнала залиття водою холодного водопостачання з розташованої вище квартири відповідача. Комісією ВК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт» складений Акт № 286/5/21 від 03.07.2021 про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Актом констатується наявність течі води холодного водопостачання зі стелі та по стінах квартири АДРЕСА_3 , перелічені ділянки належної їй квартири, що зазнали залиття, наведено опис пошкоджень та приблизна площа ураження. Згідно висновків Акту, причиною залиття є передчасний вихід з ладу гнучких підводок (гнучкого шлангу до зливного бачка) у квартирі АДРЕСА_2 .

Про ознайомлення зі змістом Акту про залиття розписалися представники мешканців квартир АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_3 , а представники квартири АДРЕСА_2 від підпису про ознайомлення відмовилися.

За договором на проведення оцінки майна № 13-1/07/2021 від 13.07.2021, суб`єктом оціночної діяльності - ТОВ «Харківська інвестиційна агенція нерухомості» складено Звіт про оцінку майна, згідно якого на дату оцінки 15.07.2021 вартість нанесених збитків складає 85 124 грн.

Незважаючи на беззаперечність нанесеної матеріальної шкоди, відповідач від будь-якого предметного спілкування стосовно відшкодування матеріальних збитків у позасудовому порядку ухиляється, а тому позивач змушена звернутися до суду з цим позовом.

На підставі розпорядження Верховного Суду № 2/0/9-22 від 08.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» справу передано для розгляду за підсудністю до Октябрського районного суду м. Полтави.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 11 січня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду мотивовано відсутністю доказів вини відповідача у заподіянні шкоди внаслідок залиття квартири позивача.

Не погодившись з таким рішенням, представник ОСОБА_1 - адвокат Панов О. М. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що, вказуючи на невідповідність Акту про залиття з причин відсутності у ньому чітко визначеної причини залиття, прізвища та ініціалів власника квартири, з вини якого сталося залиття, поверху, форми власності квартири, обсягів необхідного ремонту приміщень, переліку пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовної вартості, висновку комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття, суд першої інстанції не посилався на норми матеріального права, закон України чи нормативно-правовий акт, яким би встановлювалося обов`язкове зазначення в актах про залиття такої інформації. Натомість самі Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій таких вимог щодо акту не містять, а лише запроваджують форму такого документу.

Вказує, що акт не є єдиним доказом у справі, адже до позовної заяви було додано інформаційну довідку щодо інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, якою підтверджено право власності на квартиру АДРЕСА_2 за відповідачем ОСОБА_2 .

Зазначає, що факт виходу з ладу гнучких підводок у належній відповідачу квартирі свідчить про наявність вини відповідача у формі бездіяльності, яка виражена у невчасній заміні власницею помешкання відповідних складових санітарно-технічного обладнання у належній їй квартирі, що мало наслідком залиття квартири позивача.

Наголошує, що матеріали справи не містять жодних наданих відповідачем доказів, які б підтверджували неправдивість вказаних в Акті про залиття фактів та відсутність її вини у заподіянні матеріальної шкоди, а зазначення невірної дати складення акту сталося не з вини позивача та не свідчить про недопустимість акту як доказу в цілому.

Також вказує, що матеріали справи не містять жодних зауважень, заяв чи підтверджень того, що договір № 13-1/07/2021, в рамках якого складений Звіт про оцінку майна, може бути таким, що не укладений сторонами, є недійсним чи визнавався судом недійсним, або визнання його недійсним є предметом позову чи зустрічного позову. Відтак розмір матеріальної шкоди є підтвердженим наданим суб`єктом оціночної діяльності звітом.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 - адвокат Феоктістова О. Ю., заперечуючи доводи апеляційної скарги, просить відмовити у її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Колегія суддів апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Повноваження суду апеляційної інстанції визначено статтею 374 ЦПК України, згідно пункту 2 частини першої якої за результатами розгляду апеляційної скарги апеляційний суд має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення згідно пунктів 3, 4 частини першої статті 376 ЦПК України є невідповідність висновків, викладених в рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

По справі встановлено, що позивач ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 21.02.2008, виданим Виконавчим комітетом Московської районної в місті Харкові ради, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 267980550 від 28.07.2021, технічним паспортом № 90698 від 28.01.20008, свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 11.11.2011 та свідоцтвом про зміну імені серії НОМЕР_2 від 20.09.2018.

03 липня 2021 року сталося залиття належної позивачу квартири АДРЕСА_3 .

Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) № 281/5/21 від 03.07.2021, який затверджено головою ПК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт» ОСОБА_4 , комісією управителя багатоквартирного будинку у складі голови комісії - головного інженера виконавця послуг ОСОБА_5 та членів комісії - майстра технічної дільниці ОСОБА_6 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_7 , встановлено, що 03.07.2021 в будинку АДРЕСА_6 трапилось залиття квартири АДРЕСА_3 - теча води зі стелі, по стінах квартири, а саме кухня - навісна стеля (велике скупчення води, прорив навісної стелі, площа стелі приблизно 12 кв. м, теча по стінах (плитка); дитяча кімната: стеля (гіпсокартон, штукатурка, фарбування) сліди замокання по всьому периметру стелі приблизно 25 кв. м; стіни шпалери замокання приблизно 30 кв. м; кімната: скупчення води на стелі, стікання - стеля гіпсокартон, штукатурка, фарбування приблизно 20 кв. м; стіни шпалери замокання приблизно 25 кв. м, підлога паркет замокання приблизно 20 кв. м, лоджія: стеля гіпсокартон, штукатурка, фарбування замокання приблизно 8 кв. м; залитий електрокамін; коридор: стеля навісна, велике скупчення води приблизно 18 кв. м; стіни шпалери залиті 50 кв. м, намокли плінтуса приблизно 24 п. м. На момент обстеження квартира знеструмлена, так як по розеткам, вимикачам та світильниках спостерігається стікання води. Також встановлено залиття квартир АДРЕСА_5 та АДРЕСА_7 . Причиною залиття, аварії, що трапилася на системі ХВП є передчасний вихід з ладу гнучких підводок, а саме - вихід з ладу гнучкого шлангу на зливний бачок у квартирі АДРЕСА_2 .

В Акті також вказано, що власники квартир АДРЕСА_8 , АДРЕСА_4 звернулися в ОСОБА_8 для оцінки спричинених збитків. Квартира АДРЕСА_2 була зламана представниками власника квартири. При обстеженні встановлено: наявність води на підлозі ванної кімнати приблизно 5-6 см, незначний об`єм на підлозі коридору, кухні. Кран гарячої води у квартиру перекритий. Кран холодної води на квартиру та зливний бачок відкриті. В період до включення холодної води приблизно з 13.00 до 14.00, представниками, які знаходилися у квартирі АДРЕСА_2 , виконана заміна гнучкого шлангу на зливний бачок. Стояк холодної води квартири АДРЕСА_2 спарений з квартирою АДРЕСА_9 мається доступ до стояка. Стояк сухий. При ввімкненні холодної води течі води немає, що підтверджує, що залиття відбулося по причині виходу з ладу гнучкого шлангу на зливний бачок у квартирі АДРЕСА_2 .

Акт підписали члени комісії ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , а також мешканці квартир АДРЕСА_3 ОСОБА_1 , № 101 ОСОБА_9 , № 97 ОСОБА_10 . Представники квартири АДРЕСА_2 від підписання Акту відмовились.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 267940032 від 28.07.2021 власником квартири АДРЕСА_10 , яка знаходиться над квартирою позивача ОСОБА_1 , є відповідач ОСОБА_2 .

Зі Звіту про оцінку майна від 15.07.2021, складеного суб`єктом оціночної діяльності - ТОВ «Харківська інвестиційна агенція нерухомості» на виконання укладеного з ОСОБА_1 договору на проведення оцінки майна № 13-1/07/21 від 13.07.2021, вбачається, що вартість нанесених збитків приміщенням, на підставі розрахунків, склала 85 124 грн.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що наданий позивачем Акт № 286/5/21 від 03.07.2021, який є єдиним доказом винуватості відповідача, складений в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, оскільки в ньому відображено дату складення Акту «03.07.2021», тоді як матеріалами справи встановлено, що огляд квартири АДРЕСА_2 здійснювався 04.07.2021, а також не зазначено прізвище, ім`я, по батькові власника, квартири, з вини якого сталося залиття; поверх, форма власності квартири; обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Також суд вказав, що наданий в підтвердження розміру завданої шкоди позивачем Звіт про оцінку майна, складений ТОВ «Харківська інвестиційна агенція нерухомості» від 15.07.2021, не є належним та допустимим доказом, оскільки до нього не долучено Договору між суб`єктом оціночної діяльності-суб`єктом господарювання та замовником оцінки, а також проведений із врахуванням Акту від 03.07.2021, який судом визнаний недопустимим доказом.

На підставі оцінки наданих позивачем доказів, суд першої інстанції дійшов висновків про відсутність вини відповідача та, як наслідок - відсутність підстав для задоволення позову.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що таких висновків суд першої інстанції дійшов з порушенням норм матеріального та процесуального права, всупереч встановлених фактичних обставин справи, що призвело до неправильного вирішення спору.

Відповідно до статей 15, 16 ЦК України, статті 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статі 5 ЦПК України).

Способами захисту цивільних прав є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (пункт 8 частини другої статті 16 ЦК України).

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України зазначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно вимог частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 24.06.2021 у справі № 242/4773/17 міститься наступний висновок: цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач не зобов`язаний доводити вину відповідача у заподіянні шкоди. Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

Статтями 319, 322 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 р. № 1024 власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Тобто відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання та внутрішньо квартирних мереж в квартирі несе безпосередньо сам власник.

Утримання внутрішніх (внутрішньо квартирних) мереж водопостачання є обов`язком власника квартири.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу (статті 12, 13 ЦПК України), положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Оскільки відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, висновки суду першої інстанції про відсутність її вини є безпідставними.

Аналізуючи Акт про залиття та Звіт про оцінку майна, суд першої інстанції не взяв до уваги, що даними доказами підтверджується факт залиття квартири АДРЕСА_3 позивача ОСОБА_1 внаслідок виходу з ладу гнучкого шлангу зливного бачка у квартирі АДРЕСА_10 , власником якої є відповідач ОСОБА_2 , обсяг завданих позивачу збитків внаслідок пошкодження майна - залиття та намокання стін, стелі, підлоги, а також вартість витрат, які позивач має понести для відновлення пошкоджень у квартирі.

Такі докази є належними та допустимими, оскільки містять інформацію щодо предмета доказування та за формою і змістом відповідають вимогам Додатку 4 до пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за № 927/11207, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 р. № 1440.

Зважаючи на те, що факт залиття квартири позивача знайшов своє підтвердження та відповідачем по суті не заперечується, позивач довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, що виявилось у неналежному утриманні сантехнічного обладнання та виходу з ладу гнучкого шлангу на зливному бачку, внаслідок чого відбувся витік холодної води, яка залила квартири, що находяться поверхом нижче, зокрема, квартиру позивача, причинний зв`язок між такими діями (бездіяльністю) відповідача та завданими позивачу збитками, колегія суддів дійшла висновку, що завдана позивачу майнова шкода підлягає відшкодуванню відповідачем.

Заперечуючи проти позову, відповідач клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття квартири та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Поклавши тягар доказування вини у заподіянні шкоди на позивача, суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та ухвалення по справі нового рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_11 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалюючи нове рішення, згідно вимог частини тринадцятої статті 141 ЦПК України апеляційний суд відповідно змінює розподіл судових витрат, які у разі задоволення позову покладаються на відповідача (частина перша, пункт 1 частини другої статті 141 ЦПК України).

Оскільки витрати позивача на проведення оцінки завданої шкоди та складання Звіту про оцінку майна, який є доказом у справі, пов`язані з розглядом справи, колегія суддів апеляційного суду здійснює розподіл таких витрат у сумі 3 000 грн разом з витратами позивача на сплату судового збору за подання позовної заяви у розмірі 908 грн та за подання апеляційної скарги у розмірі 1 816,80 грн.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Панова Олексія Михайловича задовольнити.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 11 січня 2024 року скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 85 124 грн у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 .

Змінити розподіл судових витрат. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги в сумі 2 724,80 грн та витрати, пов`язані з оплатою послуг з виготовлення звіту про оцінку майна у розмірі 3 000 грн, а всього 5 724,80 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. І. Обідіна

О. В. Чумак