У Х В А Л А

Іменем України

31 липня 2024 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Нагорної М.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно ухвали судді Деснянського районного суду м. Києва від 04.09.2023 було відмовлено у відкритті провадження у справі.

Відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 24.01.2024 ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 04.09.2023 скасовано, справу направлено до суду для продовження розгляду.

29.05.2024 справа надійшла до Деснянського районного суду м. Києва та відповідно до Протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 29.05.2024 повернута головуючому.

Ухвалою судді від 03.06.2024 вище вказану заяву було залишено без руху та надано заявнику строк для усунення її недоліків.

Заявником на виконання ухвали суду у встановлені суддею строки, було усунуто зазначені судом недоліки.

Ухвалою судді від 10.06.2024 відкрито провадження по справі з призначенням судового засідання по суті.

Як вбачається зі змісту заяви, ОСОБА_1 просить суд встановити факт, що він здійснює постійний сторонній догляд за свою матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка за станом свого здоров`я відповідно до висновку лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, а також той факт, що відсутні інші особи, окрім заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , інших осіб, які можуть здійснювати постійний догляд за ОСОБА_2 .

Разом з тим, у матеріалах справи відсутні докази того, що заявник фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 та здійснює постійний догляд за своєю матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засідання заявник не прибув, про розгляд справи повідомлений судом належним чином, причини не прибуття суду не відомі. Будь - яких клопотань на адресу суду не надходило.

Представник заінтересованої особи: Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації у судове не прибув, на адресу суду направили заяву про розгул справи без участі їх представника.

Згідно з вимогами ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України, Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частинами 5-7 ст.81 ЦПК України визначено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 294 ЦПК України, з метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази.

Перевіривши письмові матеріали справи, суд вважає за необхідне, з метою повного та всебічного розгляду справи витребувати від заявника ОСОБА_1 докази того, що він дійсно проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а також докази того, що він здійснює постійний догляд за своєю матір`ю ОСОБА_2 .

Так, у відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Разом з тим, заявник у судове засідання не прибув, особисті пояснення по справі не надав.

Відповідно до ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне для повного та всебічного розгляду справи викликати для надання особистих пояснень заявника ОСОБА_1 , визнавши його явку у судове засідання обов`язковою.

Враховуючи викладене суд вважає за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 83, 84, 260-261, 293 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Витребувати від ОСОБА_1 :

- докази, що підтверджують фактичне проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- докази здійснення ОСОБА_1 постійного догляду за своєю матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати явку заявника ОСОБА_1 у судове засідання для надання особистих пояснень обов`язковою.

Оголосити перерву у судовому засіданні на 14.30 годину 29 серпня 2024.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 02.08.2024.

Суддя: