У Х В А Л А

02 серпня 2024 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/13773/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва

від 14 травня 2024 року

у цивільній справі №7754/5094/24 Оболонського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Холдингової компанії "Київміськбуд"

про розірвання договору купівлі-продажу

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 квітня 2024 року справу за територіальною підсудністю передано до Оболонського районного суду м. Києва.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14 травня 2024 року позовну заяву повернуто ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 01 червня 2024 року через Деснянський районний суд м. Києва подала апеляційну скаргу. Апеляційна скарга надійшла до Деснянського районного суду м. Києва 05 червня 2024 року.

18 червня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва надіслав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду та повідомив в листі, що справу на виконання ухвали від 11.04.2024 передано для розгляду до Оболонського районного суду м. Києва. Апеляційна скарга надійшла до апеляційного суду 25 червня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 червня 2024 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Згідно ухвали суду, ОСОБА_1 необхідно було надати докази сплати судового збору на суму 605,60 грн; надати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету та обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 14 травня 2024 року.

Копію ухвали без руху ОСОБА_1 отримала 17.07.2024, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням. Проте, до отримання копії ухвали без руху, а саме 10 липня 2024 року подала до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, до якої долучила документ про сплату судового збору в сумі 605 грн 60 коп.

Крім цього, в заяві ОСОБА_1 зазначила, що в неї немає електронного кабінету.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та поданої 10.07.2024 ОСОБА_1 заяви, суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 4 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, оскільки в апеляційній скарзі належним чином не зазначено яке рішення або ухвала оскаржуються.

Так, в апеляційній скарзі зазначено, що остання подана на рішення суду від 14.05.2024 у справі №754/5094/24 та поруч не зазначено назву суду, який ухвалив судове рішення, що оскаржує ОСОБА_1 .

Дані обставини не вдається перевірити, адже апеляційну скаргу подано безпосередньо до Київського апеляційного суду, а матеріали справи витребувано із суду першої інстанції, які станом на 02 серпня 2024 року не надійшли до суду апеляційної інстанції. Проте, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, який є загальнодоступним, 14 травня 2024 року у даній справі №754/5094/24 Оболонським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про повернення позовної заяви ОСОБА_1 .

Крім того, в порушення пункту 7 частини 2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі належним чином не сформована її прохальна частина.

Так, в прохальній частині скарги ОСОБА_1 просить розірвати попередній договір купівлі-продажу від 25.11.2001 та повернути кошти, витрачені на купівлю квартири. Скасувати рішення суду від 14.05.2024 та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

В той же час, суд звертає увагу, що повноваження суду апеляційної інстанції визначено в статті 374 ЦПК України. Тому прохальну частину апеляційної скарги на ухвалу суду скаржнику необхідно сформувати саме з урахуванням приписів статті 374 ЦПК України.

Крім цього, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 5 та п. 6 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, якими визначено, що в апеляційній скарзі має бути зазначено в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийняття доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильного визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо). В апеляційній скарзі мають бути зазначені нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Дійсно, апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог п. 5 та п. 6 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, оскільки в останній ОСОБА_1 не наведено в чому полягає незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали.

Так, як вбачається зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_1 , як на підставу скасування ухвали суду про повернення позовної заяви остання зазначила лише те, що судовим рішенням від 14.05.2024 її позовну заяву повернуто, у зв'язку з недоплатою судового збору. Також в обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що станом на 20.05.2024 причина, яка стала підставою для повернення, усунута, про що свідчить чек 15 від 06.05.2024.

Разом з тим, як вже вказувалося вище, апеляційна скарга не містить доводів в чому саме полягає незаконність та необґрунтованість ухвали суду від 14.05.2024, а саме які норми процесуального права порушено судом першої інстанції під час постановлення ухвали, як і не зазначено які обставини не врахував суд першої інстанції при вирішенні даного процесуального питання про повернення позовної заяви, що на думку позивача призвело до неправильного вирішення цього ж процесуального питання.

Отже, недоліки апеляційної скарги ОСОБА_1 необхідно усунути шляхом подання апеляційної скарги в новій редакції, в якій у відповідності до вимог п. 4-7 ч. 2 ст. 356 ЦПК України повинно бути зазначено судове рішення з назвою суду, що оскаржується; аргументи про те, в чому саме полягає незаконність та необґрунтованість ухвали суду від 14.05.2024, а також належним чином сформована прохальна частина апеляційної скарги, з урахуванням повноважень суду апеляційної інстанції, визначених в статті 374 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Також, суд зауважує, що в ухвалі без руху від 28.06.2024 судом було вказано ОСОБА_1 на необхідність подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. в Поаній 10.07.2024 до апеляційного суду заяві ОСОБА_1 зазначила, що оскільки матеріали справи вона подавала через Деснянський районний суд м. Києва, то можлива деяка затримка у надходженні кореспонденції. Проте, днем подачі документів, в тому числі апеляційної скарги до суду, є день здачі документів в канцелярію або день здачі на пошту. А як зазначалося в ухвалі від 28.06.2024 та підтверджується конвертом долученим до апеляційної скарги, останню ОСОБА_1 здано на пошту 01.06.2024, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження та без відповідного клопотання про поновлення такого строку. Останній день подання апеляційної скарги припадав на 29 травня 2024 року.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Даною нормою визначено, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали звернутися до Київського апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 14.05.2024, в якій зазначити причини пропуску такого строку.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 14 травня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днівз дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик