"06" серпня 2024 р. Справа № 363/3494/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ПАТ «Українська пожежно-страхова компанія», яка подана представником позивача Поповим В.Є. до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди в порядку регресу,-

ВСТАНОВИВ:

11.07.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ПАТ «Українська пожежно-страхова компанія», яка подана представником позивача Поповим В.Є. до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди в порядку регресу.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22.07.2024 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано представнику позивача строк для усунення недоліків. При цьому копію вказаної ухвали суду від 22.07.2024 року було надіслано на поштові адреси позивача та представника позивача, зазначені у позовній заяві та до електронного кабінету представника позивача, а також надіслано для оприлюднення у Єдиному державному реєстрі судових рішень. Крім цього, уся інформація щодо цього судового провадження міститься на сайті «Судова влада України».

Як вбачається з довідок про доставку електронного документу, документ в електронному вигляді «Ухвала» від 22.07.2024 року по справі за №363/3494/24 було надіслано одержувачам: ПАТ «Українська пожежно-страхова компанія» та ОСОБА_2 в їх електронні кабінети та документи доставлено до електронних кабінетів 22.07.2024 року о 17:15:46.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України - особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України - учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом за №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

А, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03.04. 2008 року суд наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За змістом ч. 5 ст. 124 ЦПК України - останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Верховний Суд у постанові від 18.04.2022 року у справі за №750/3275/21, від 05.04.2023 року у справі за №761/14537/15-ц зазначив, що перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділі «Мої справи».

Так, згідно положень ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального десятиденного строку для усунення недоліків заяви, визначений ухвалою суду від 22.07.2024 року для позивача та/або представника почався саме - 23.07.2024 року та закінчився - 01.08.2024 року відповідно. Лише 05.08.2024 року представником позивача ОСОБА_2 , через систему «Електронний суд», подано до суду заяву про усунення недоліків.

Статтею 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України - встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку,чи з ініціативи суду.

Оскільки, із заявою про усунення недоліків, датованою 05.08.2024 роком, представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду 05.08.2024 року, а строк, встановлений судом для усунення недоліків закінчився 01.08.2024 року, при цьому жодних заяв про продовження строку, встановленого судом, відповідно до вимог ст. 127 ЦПК України позивачем та/або його представником до суду не спрямовано, а відтак, суд дійшов висновку, що заяву про усунення недоліків позовної заяви слід залишити без розгляду, згідно вимог ст. ст. 128 та 185 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частини 5-7 ст. 185 ЦПК України вказують на те, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено, копія позовної заяви залишається в суді.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи, що подана представником позивача заява про усунення недоліків позовної заяви надійшла до суду після закінчення встановленого судом строку, відповідно до ухвали суду від 22.07.2024 року та відсутні підстави для поновлення пропущеного строку, а тому подана заява про усунення недоліків підлягає залишенню без розгляду, а позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст. ст. 43, 183, 122-217, 185, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_2 про усунення недоліків залишити без розгляду.

Позовну заяву ПАТ «Українська пожежно-страхова компанія», яка подана представником позивача Поповим В.Є. до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди в порядку регресу вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Дьоміна