Справа № 367/1039/24
Провадження №2/367/2916/2024
УХВАЛА

про залишення без руху

31 липня 2024 м. Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Шестопалова Я.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,у якій просить розірвати шлюб, зареєстрований між сторонами 13.12.2019 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві. В позові зазначає, що спільних дітей з відповідачем не має. Останнє відоме місце проживання відповідача зазначає АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , що підтверджується Актом перевірки житлових умов від 09.08.2023 року .

Суд дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, приходить до висновку про залишення її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Так, в порушення зазначеної норми, у позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність у учасників справи електронного кабінету.

Відповідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Відповідно до ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Звернувшись в суд, позивач вказав адресу проживання відповідача: АДРЕСА_2 , однак доказів щодо проживання відповідача за вказаною адресою не надано, також і не надано доказів, що останнім зареєстрованим місцем його проживання є вказана адреса.

Відповідно до інформації з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ Державної міграційної служби України у м. Києві та Київській області, відповідач ОСОБА_2 зареєстрованим в смт. Коцюбинське не значиться.

Згідно відповіді № 463704 від 26.02.2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідач ОСОБА_2 зареєстрованим не значиться.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 26.02.2024 року було витребувано з Державної міграційної служби України наступну інформацію: чи видавалась громадянину Республіки Узбекистан ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідка на тимчасове/постійне проживання на території України; про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання або перебування на території України (останнє відоме органам ДМС України місце перебування та/або проживання на території України) громадянина Республіки Узбекистан ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

01.04.2024 року від Державної міграційної служби України надійшов лист №8.1-475/8.1.1-24 від 14.03.2024 року, з якого вбачається, що громадянин Республіки Узбекистан ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був документований посвідкою на тимчасове проживання, строком дії до 16.01.2021 року.

25.07.2024 року від Державної міграційної служби України надійшов лист №6.2-5137/6-24 від 16.05.2024 року, з якого вбачається, що за наявною у відомчій інформаційній системі ДМС інформацією, місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не встановлено.

Згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позивачем в позовній заяві зазначено, що спільних дітей у сторін немає.

Також не зазначено і підстави підсудності передбачені ч. 9 ст.28 ЦПК України такі як місцезнаходження майна відповідача в межах підсудності Ірпінського міського суду Київської області чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи), що знаходилося б в межах підсудності Ірпінського міського суду Київської області.

Також до позовної заяви позивачем не додано жодного належного доказу того, що останнім відомим зареєстрованим місцем проживання чи перебування відповідача є територія, на яку поширюється юрисдикція Ірпінського міського суду Київської області.

Суд звертає увагу, що Акт перевірки житлових умов від 09.08.2023 року не є доказом реєстрації місця проживання за адресою АДРЕСА_2 . Аналогічна позиція міститься в постанові Об`єднаної Палати ВС від 24.06.2024р. у справі №554/7669/21.

Крім того, до позовної заяви не надано доказів домовленості подружжя, що справа має розглядатися в Ірпінському міському суді Київської області.

За таких обставин, позивачем не обгрунтовано підсудності даного спору саме Ірпінському міському суді Київської області за місцем проживання позивача, яка має на утриманні малолітніх дітей (ч. 2 ст. 28 ЦПК України) чи на підставі останнього відомо місця проживання відповідача (ч. 9 ст. 28 ЦПК України).

В свою чергу, порушення правил підсудності є безумовною підставою для скасування рішення суду в цивільній справі, ч. 1 ст. 378 ЦПК України.

Таким чином, для усунення недоліків позову, позивачу необхідно надати суду належним чином оформлену позовну заяву з зазначенням всіх необхідних відомостей про відповідача відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України та навести підстави для обґрунтування звернення за підсудністю саме до Ірпінського міського суду Київської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Я.В. Шестопалова