Справа № 522/9759/24
Провадження № 2-с/522/158/24
УХВАЛА

29 липня 2024 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Чорнуха Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфокс» в особі філії "ІНФОКСВОДОКАНАЛ" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

28 червня 2024 року Приморським районним судом м. Одеси видано судовий наказ за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфокс» в особі філії "ІНФОКСВОДОКАНАЛ" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфокс» в особі філії "ІНФОКСВОДОКАНАЛ" заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 10592,45 гривень, а також суми витрат по оплаті судового збору у розмірі 302,80 гривень.

23 липня 2024 року на адресу Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника ОСОБА_1 , у якій вона просить скасувати судовий наказ від 28.06.2024, у зв`язку з тим, що не погоджується із наявністю заборгованості, оскільки вимоги стягувача є необгрунтованими та протиправними. Крім того, разом із вимогою про скасування судового наказу заявником, з посиланням на ст. 22 ЗУ "Про захист прав споживачів" та малозабезпеченість, була заявлена вимога про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору.

За результатами автоматизованого розподілу справа передана для розгляду судді Приморського районного суду міста Одеси Чорнусі Ю.В.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до вимог частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці дійшов висновку, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави (п. 53 рішення від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі", заява № 28249/95).

Відповідно ч.1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Заява про скасування судового наказу надійшла на адресу суду 23.07.2024.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір , судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, згідно ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто з урахуванням встановленого на 1 січня 2024 рік прожиткового мінімуму у розмірі 3028 гривень, сума судового збору, що має бути сплачений заявником при звернення до суду з вимогою про скасування судового наказу складає 151,40 гривень.

До заяви про скасування судового наказу заявником не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Водночас у прохальній частині заяви міститься вимога про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із малозабезпеченістю заявника та відповідно до вимог ст. 22 ЗУ "Про захист прав споживачів" .

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ ВССУ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В обгрунтування заявленої вимоги про звільнення від сплати судового збору заявник вказує, що розмір пенсії становить 4049 гривень та додає на підтвердження зазначеного виписку з ПриватБанку. З цієї виписки не можливо встановити, що вона стосується саме розрахунково рахунку заявниці, а також не можливо визначити річний дохід заявниці за попередній рік. В будь-якому разі, доводи заявниці щодо розміру її пенсії 4049 гривень на місяць не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки судовий збір у розмір 151,40 гривень становить менше 5% від доходу заявниці у місяць .

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Велика палата Верховного суду при розгляді справи № 0940/2276/18 від 14.01.2021 зробила висновок, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може», тим самим визначив,

що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення....."

Суд вважає, що заявниця також не підлягає звільненню від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів", оскільки наказне провадження було інційоване стягувачем саме у зв`язку з порушенням його прав та з метою стягнення заборгованості з боржника, а не у зв`язку з порушенням прав заявниці, як споживача.

Судом не встановлено підстав за яких особа може бути звільнена на підставі положень ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та обставин для відстрочки або розстрочки оплати судового збору, визначених ст. 8 зазначеного Закону.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Отже, наявні підстави для повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду.

Керуючись ст. 170,260,261 ЦПК України, ст. ст. 5, 8 ЗУ "Про судовий збір", суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфокс» в особі філії "ІНФОКСВОДОКАНАЛ" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Юлія ЧОРНУХА