Провадження № 2/760/6805/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого - судді Зуєвич Л.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_2 реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) /далі - Відділ реєстрації актів цивільного стану/ (м. Київ, вул. Заслонова, 16; e-mail: ), третя особа: ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (адреса, вказана позивачем: АДРЕСА_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ), про оспорювання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

05.12.2023 до Дарницького районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом позивача, в якій він просить суд:

- Визнати його, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зміїв Харківської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_4 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 - батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народженої ОСОБА_3 ;

- Зобов`язати Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) внести зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 за № 1269 від 11.08.2023 відповідно до рішення суду, де у відомості про батьківство вказати батьком дитини ОСОБА_1 , виключивши відомості про ОСОБА_2 та замінити у доньки «по-батькові» з ОСОБА_4 на ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 12.01.2024дану праву передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

В обґрунтування такої ухвали вказано, що за результатами отриманої інформації адресного бюро судом встановлено, що відповідач не є зареєстрованим мешканцем Дарницького району м. Києва, остання відома адреса місця реєстрації з 29.08.2016по 23.02.2022: АДРЕСА_2 , гуртожиток (вибув, документ про припинення права на проживання).

11.03.2024 відповідна справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Дарницького районного суду міста Києва від 06.03.2024.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 14.03.2024.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.03.2024 вказаний позов прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі було призначено на 23.05.2024.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 23.05.2024 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до розгляду по суті на 18.07.2024.

Учасники провадження у судове засідання, призначене на 18.07.2024, не з`явились.

Разом з тим, суд врахував, що 18.07.2024 до суду від позивача та третьої особи у справі ( ОСОБА_3 ) надійшла заява в якій ставиться питання про розгляд справи у їх відсутності.

Враховуючи наведені обставини та належне повідомлення всіх учасників судового процесу про дату судового засідання, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи без участі учасників судового процесу.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювався (ч. 2 ст. 247 ЦПК України).

Доводи позову

В обґрунтування позовних вимог в позові вказується, що з 08.04.2022 ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 знаходяться у фактичних шлюбних відносинах.

Зазначається, що ІНФОРМАЦІЯ_4 у них народилася дитина - донька ОСОБА_4 , народження якої зареєстровано Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ).

Як стверджується у позові, Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) складено актовий запис про народження № 1269 від 11.08.2023, про що 11.08.2023 видано свідоцтво про народження (серії НОМЕР_2 ).

У позові зауважується, що відомості про батька дитини внесені Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) на підставі актового запису про укладення шлюбу № 64 від 26.07.2023.

Позивач наголошує, що фактично шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на сьогодні не розірваний, тому у відомостях про батька вказаний ОСОБА_2 батьком цієї дитини, хоча в дійсності її батьком не є.

У позові акцентується, що в дійсності батьком дитини є позивач - ОСОБА_1 .

Також вказується, що ОСОБА_3 - мати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнає факт того, що ОСОБА_2 не є батьком її доньки, хоча і записаний ним в свідоцтві про народження, а також визнає, що ОСОБА_1 , є справжнім батьком.

Крім того, позові стверджується, що в телефонній розмові ОСОБА_2 підтверджує, що він не є біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки після вторгнення росії в Україну, ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 не бачився та не мав відносин з ОСОБА_3 .

Позивач звертає увагу на те, що з 24.02.2022 до 18.05.2023 минуло 448 днів, а тому, в силу обставин ОСОБА_2 не може бути батьком ОСОБА_4 .

Позивач визнає своє батьківство щодо цієї дитини, вважає, що актовий запис про народження дитини, в якому ОСОБА_2 записаний батьком ОСОБА_4 , не відповідає дійсності, а тому просить визнати його батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Щодо правової позиції відповідача

На момент винесення рішення у справі відзив на позовну заяву не надійшов.

Відповідно до інформації Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської РДА від 10.01.2024, відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 29.08.2016 по 23.02.2022 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , гуртожиток (зворотній бік а.с. 20).

Суд направляв на останню відому адресу реєстрації відповідача копії ухвал у справі та позовної заяви та доданих до неї документів. Таким чином, суд виконав покладений на нього обов`язок інформувати учасників справи про її розгляд.

Відповідач кореспонденцію суду не отримав, а судова кореспонденція повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 51).

Вживаючи всіх залежних від суду заходів задля повідомлення відповідача про розгляд справи, суд 05.04.2024 та 03.06.2024 робив оголошення для відповідача на офіційному сайті судової влади (а.с. 44; 83).

Будь-яких заяв від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмета спору.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Щодо правової позиції Відділу реєстрації актів цивільного стану

15.04.2024 до суду надійшли письмові пояснення Відділу реєстрації актів цивільного стану (а.с. 48-49), в яких, зокрема, зазначається, що згідно актового запису про народження № 1269 від 1 1.08.2023, складеного Відділом, державна реєстрація народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 була проведена згідно ст. 133 Сімейного кодексу України.

Відділ просить слухати справу без присутності представника Відділу та на підставі ч. 5 ст. 272 ЦПК України направити копію ухваленого рішення.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1269 від 11.08.2023 (а.с. 7).

Відповідно до вказаного свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , матір`ю ОСОБА_4 є ОСОБА_3 , батьком зазначений ОСОБА_2 (а.с. 7).

З матеріалів справи вбачається, що 18.01.2022 між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) було укладено шлюб, зареєстрований Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління, що підтверджується повторно виданим Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) свідоцтвом про шлюб від 26.07.2023 (серія НОМЕР_3 ; а.с. 5).

Позивач стверджує, що є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

На підтвердження заявлених вимог позивачем надано до суду висновок молекулярно-генетичного експертного дослідження Медико-генетичного центру «Мама Папа» від 15.07.2024 за висновками якого ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є біологічним батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складає 99,999999% (а.с. 97-112).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з пунктом 1 частини 2 ст. 18 Сімейного кодексу України (далі - СК України) суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту сімейних прав та інтересів зокрема є: встановлення правовідношення.

За змістом ч.ч. 1, 2, 3 ст. 5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї.

Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство.

Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Відповідно до частини 6 ст. 7 СК України, жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Згідно з ч. 1 ст. 50 СК України, чоловік має право на батьківство.

Статтею 121 СК України визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та125 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України дитини, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

Відповідно до ст. 133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Судом встановлено, що батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 у відповідності до ч. 2 ст. 122 СК України записано чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_2 .

Частинами 1, 2 статті 128 СК України встановлено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ст. 128 СК України, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 129 СК України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Визнання батьківства за рішенням суду розглядається як засіб захисту прав дитини, тобто міра, спрямована на відновлення, визнання порушених або оспорених прав дитини.

Отже, належним відповідачем у даній справі є саме ОСОБА_2 .

Тлумачення ст. 130 СК України свідчить, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України (див., зокрема, постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 643/9245/18, провадження № 61-16732св19).

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.05.2023 у справі № 592/4443/17 (провадження № 61-9923св22) зазначено, що: «відповідно до частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі вище перераховані докази в сукупності. Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як докази для встановлення батьківства в суді можуть бути досліджені зокрема: листи, телеграми відповідача, в яких він повідомляє про можливість народження чи народження його дитини певною жінкою; заява відповідача за місцем роботи про надання йому відпустки у зв`язку з народженням дитини; показання свідків про виявлення відповідачем турботи про дитину та її матір, обрання імені дитини тощо. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це».

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07.05.2009).

Відповідно до висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження Медико-генетичного центру «Мама Папа» від 15.07.2024, ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 становить 99,999999%.

Вказаний висновок в сукупності з фактичними обставинами справи та процесуальною поведінкою її учасників дає підстави дійти висновку, що позивач дійсно є рідним (біологічним) батьком малолітньої дитини.

Відповідно до ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у ст. 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Пунктами 2.13, 2.13.1 наказу Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5 «Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» визначено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Відповідно до п. 2.16.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

За змістом ч. 1 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.

Враховуючи наведене, суд приходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2-13, 76-83, 89, 259, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дарницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), третя особа: ОСОБА_3 , про оспорювання батьківства, - задовольнити в частині належного відповідача - ОСОБА_2 .

Визнати ОСОБА_1 (громадянина України; ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зміїв Харківської області, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_4 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народженої ОСОБА_3 .

Внести зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складеного Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 11.08.2023 за № 1269, а саме:

-виключити запис про ОСОБА_2 , як батька дитини,

-вказати відомості про ОСОБА_1 (громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), як про батька дитини;

-внести зміни щодо по батькові дитини з « ОСОБА_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_8 ».

Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. Л. Зуєвич