Справа №: 398/2435/24
провадження №: 2/398/1966/24
"31" липня 2024 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Молонової Ю.В., при секретарі судового засідання Борозні Л.М., за участю представника позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Олександрії цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_1 , до Олександрійського відділу державної виконавчої служби в Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа: Комунальне підприємство «Теплокомуненерго» Олександрійської міської ради, про зняття арешту з майна, -
ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_1 , звернувся до суду в електронній формі із позовом до Олександрійського ВДВС в Олександрійському районі Кіровоградської області, третя особа КП «Теплокомуненерго» Олександрійської міської ради, про зняття арешту з майна.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що ОСОБА_2 є власником 1/5 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач звернувся до Першої державної Олександрійської нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про вилучення запису про арешт № 2181570 від 13.07.2005 р. з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та зняття арешту з майна, а саме: з 1/5 квартири АДРЕСА_1 . Підставою для внесення даного запису про арешт слугувала постанова серія АА № 482977 від 13.07.2005, що винесена Відділом державної виконавчої служби Олександрійського міськрайонного управління юстиції Кіровоградської області. Виконавче провадження, в рамках яких була винесена постанова серія АА № 482977 від 13.07.2005 року станом на 04.04.2024 у відділі відсутня по причині того, що матеріали завершених виконавчих проваджень зберігаються у відділі терміном три роки, після чого підлягають знищенню, що передбачено наказом Міністерств юстиції України «Про затвердження Правил діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби та приватними виконавцями». При цьому, Стягувачем (Третьою особою) надано Позивачу довідку про відсутність станом на 01.04.2024 будь-якої заборгованості перед ним, що додатково підтверджує відсутність необхідності в арешті майна Позивача. У зв`язку з чим просить скасувати арешт майна та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.
Ухвалою судді від 20.05.2024 по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, копія якої була направлена сторонам та відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідачем відзив на позовну заяву не наданий.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав із зазначених у ньому підстав, просив його задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Також заявив клопотання про розподіл судових витрат після ухвалення рішення суду.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв чи клопотань не подав, причина неявки суду не відома.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв чи клопотань не подав, причина неявки суду не відома.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не надав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.
Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 25.10.1994, ОСОБА_2 та членам його сім`ї ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.11).
Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 374805684 від 18.04.2024, накладено арешт на квартиру на АДРЕСА_2 ; підстава обтяження постанова АА № 482977, 13.07.2005 Олександрійський ВДВС (а.с.12).
Відповідно до копії постанови серії АА № 899354 від 05.07.2005, державним виконавцем Загорулько І.М. накладено арешт на майно ОСОБА_2 - 1/5 частину квартири АДРЕСА_3 (а.с.16).
Згідно з копією довідки №457 від 08.04.2024, виданої КП «Теплокомуненерго», заборгованість ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 01.04.2024 - відсутня (а.с.17).
У відповідності зі ст. 41 Конституції України, кожний має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до статей 319, 321, 391 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника (частини 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження»).
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
Згідно з ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Приймаючи до уваги, що наявність арешту (обтяження), накладеного на нерухоме майно, порушує право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений права в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно позивача суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України в відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору.
Враховуючи, що представником позивача заявлене клопотання про розгляд питання про розподіл витрат, пов`язаних з розглядом справи, після ухвалення рішення по суті позовних вимог, суд не розглядає питання про розподіл вказаних витрат.
Керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_1 , до Олександрійського відділу державної виконавчої служби в Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа: Комунальне підприємство «Теплокомуненерго» Олександрійської міської ради, про зняття арешту з майна задовольнити.
Зняти арешт з належної ОСОБА_2 1/5 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , накладений постановою відділу Відділом державної виконавчої служби Олександрійського міськрайонного управління юстиції Кіровоградської області, правонаступником якого є Олександрійський відділ державної виконавчої служби у Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), серія АА №482977 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13.07.2005, реєстраційний номер обтяження: 2181570, дата реєстрації: 13.07.2005, реєстратор: Олександрійська районна державна нотаріальна контора Кіровоградської області, виключивши з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис № 2181570 від 13.07.2005.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 01.08.2024.
Суддя Ю.В.Молонова