УХВАЛА

30 липня 2024 року

м. Київ

справа № 235/1701/23

провадження № 61-10248ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», яка підписана представником - Ніколаєнко Оленою Миколаївною, на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2024 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду зі вказаним вище позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором.

Рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2024 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду

від 24 червня 2024 року, у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» відмовлено.

Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 понесені витрати на правову допомогу в розмірі 13 750,00 грн.

У липні 2024 року представник АТ КБ «ПриватБанк»- Ніколаєнко О. М., із застосуванням засобів поштового зв`язку, звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2024 року, у змісті якої просить оскаржувані судові рішення скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та підлягає поверненню з таких підстав.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою та третьою статті 392 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга подається у письмовій формі та підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи

у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Наявність або відсутність Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємств та громадських формувань даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти

у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Зазначений правовий висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21).

Отже, з огляду на матеріали касаційного провадження, подана касаційна скарга АТ КБ «ПриватБанк» підписана представником - Ніколаєнко О. М., на підтвердження повноважень якої до касаційної скарги додано копію довіреності № 7126-К-О від 03 квітня 2024 року, зі змісту якої, у свою чергу, вбачається, що АТ КБ «ПриватБанк» уповноважує провідного юристконсульта Департаменту претензійно-позовної роботи АТ КБ «ПриватБанк» Ніколаєнко О. М. бути представником банку.

З огляду на зміст доданої до касаційної скарги довіреності, Верховний Суд доходить до висновку, що ОСОБА_2 підписано та подано касаційну скаргу від імені АТ КБ «ПриватБанк»саме в порядку самопредставництва.

Верховним Судом встановлено, що касаційна скарга АТ КБ «ПриватБанк», підписана представником - Ніколаєнко О. М., проте останньою на підтвердження своїх повноважень додано до касаційної скарги виключно копію довіреності

№ 7126-К-О від 03 квітня 2024 року, разом з тим, аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що вони не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 діяти від імені АТ КБ «ПриватБанк» саме в порядку самопредставництва (статуту, положення, трудового договору (контракту), або інших), а тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За таких обставин, ураховуючи відсутність доданих до поданої касаційної скарги доказів на підтвердження повноважень Ніколаєнко О. М. діяти від імені

АТ КБ «ПриватБанк», касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається заявникові з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України.

Керуючись статтями 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», яка підписана представником - Ніколаєнко Оленою Миколаївною,на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2024 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, повернути заявникові.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець