С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
Провадження 2/760/7701/24
В справі 760/9980/24
У Х В А Л А

І. Вступна частина

01 травня 2024 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Коробенко С.В. розглянув заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з майна.

ІІ. Описова частина

26 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про зняття арешту з майна, зокрема 1/2 частки нерухомого майна (квартири АДРЕСА_1 ), яке належить ОСОБА_2 , накладеного на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони йог овідчуження від 20.01.2016, накладенйи постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 20.04.2015, винесеною державним виконавцем Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва у виконавчому провадженні НОМЕР_1.

29 квітня 2024 року автоматизованим розподілом судової справи між суддями головуючим у справі визначено суддю Коробенка С.В.

30 квітня 2024 року матеріали позову фактично отримані головуючим суддею.

ІІІ. Мотивувальна частина

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Крім того, статтею 447 ЦПК України визначено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

При зверненні до суду ОСОБА_1 із заявою від 26.04.2024 не вказала порядок судочинства в якому вона звертається із даною заявою.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне звернути увагу ОСОБА_1 на необхідність конкретизації, за якими саме правилами подана її заява про зняття арешту з майна, оскільки дана заява не містить посилань на відповідні норми процесуального закону і встановити порядок розгляду справи з огляду на суперечливість вимог не уявляється можливим.

Окрім того, звертається увага ОСОБА_1 на те, що відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В даному випадку слід звернути увагу на те, що ОСОБА_1 , будучи представником особи, на захист прав якої спрямована подана нею заява, не зазначає у заяві ані анкетних даних ОСОБА_2 , як позивача (заявника чи боржника), ані будь-яких відомостей про Відповідача (заінтересовану особу чи стягувача, в інтересах яких арешт було накладено).

Крім того, подана заява не відповідає вимогам п.1 ч.3 ст. 175 ЦПК України, відповідно до яких заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Зокрема суд вважає за доцільне звернути увагу ОСОБА_1 , як представника ОСОБА_2 , на необхідності зазначення повної та правильної назви суду, до якого подається заява, враховуючи, що Солом`янський районний суд міста Києва не відноситься до системи органів Центрального міжрегінального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Крім того, Заявниці слід обгрунтувати підстави звернення її саме до Солом`янського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства, враховуючи, зокрема той факт, що виконавчий лист, на підставі якого був накладений арешт на майно ОСОБА_2 , був виданий Голосіївським районним судом м. Києва на виконання судового рішення (вироку), прийнятого в межах кримніального провадження.

Бвльше того, прохальна частина заяви містить вимогу про скасування арешту на 1/2 частку у праві власності на квартиру, хоча додані до заяви докази не підтверджують перебування у власності ОСОБА_2 такої частки.

З огляду на викладене та з урахуванням зазначених вимог ЦПК України, суд вважає за необхідне надати ОСОБА_1 строк для усунення виявлених недоліків шляхом подачі нової редакції позову (заяви або скарги) із врахуванням вимог передбачених ст.ст.175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

ІV. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст.175-177, ч.1. ст.185 ЦПК України, суд ухвалив:

1.Заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з майна, залишити без руху та надати строк терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали на усунення недоліків.

2.Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: