справа № 755/997/23
головуючий у суді І інстанції Петришин Н.М.
провадження № 22-ц/824/8576/2024
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 червня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

за участі секретаря судового засідання Лазоренко Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Комлика Іллі Сергійовича на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання приватною власністю квартири та поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання приватною власністю квартири та поділ спільного сумісного майна подружжя.

У судовому засіданні представник позивача за зустрічним позовом - адвокат Богнуш М.К. заявила клопотання про призначення у справі комплексної оціночно-економічної експертизи, на вирішення якої поставити такі питання:

1. Яка дійсна (ринкова) вартість усього майна ТОВ «ГЕРА» (, юридична адреса: Україна, 02125, місто Київ, вулиця Старосільська, будинок 1, офіс 22) станом на 23 листопада 2023 року, у тому числі, але не виключно: рухомого майна, основних засобів, нематеріальних активів, оборотних активів, майна виробничого та невиробничого призначення, нерухомого майна: в тому числі: 1/3 частини земельної ділянки площею 0,0628 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :88:011:0668:592/1000, частини нежитлової будівлі (літера «Ж»), місце розташування: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень: 00; знаходиться на земельній ділянці кадастровий номер :88:011:0668; нежитлового приміщення АДРЕСА_3 ?

2. Який розмір прибутку ТОВ «ГЕРА» станом на 23 листопада 2023 року?

3. Яка дійсна (ринкова) вартість 100% корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» станом на 23 листопада 2023 року, з урахуванням вартості усього майна товариства (рухомого майна, основних засобів, нематеріальних активів, оборотних активів, майна виробничого та невиробничого призначення, нерухомого майна, прибутку, іншого майна, яке підлягає оцінці при визначенні вартості корпоративних прав)?

4. Яка дійсна (ринкова) вартість частини корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» станом на 23 листопада 2023 року?

Клопотання обґрунтоване тим, що однією з позовних вимог за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 є наступна: в порядку поділу спільного сумісного майна, стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 вартості корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» ().

ОСОБА_1 , у межах підготовки до розгляду справи щодо поділу спільного майна подружжя, з метою виключення з обсягу майна, який підлягає поділу, прав на частку у статутному капіталі ТОВ «ГЕРА», без згоди та відома ОСОБА_2 , діючи всупереч його інтересам, тобто діючи не в інтересах сім`ї, та без отримання згоди на відповідний правочин від ОСОБА_2 , фактично зловживаючи своїм правом титульного власника, відчужила таке майно - недобросовісному набувачу, пов`язаній з нею відносинами першої лінії споріднення особі, яка була достеменно обізнана про обставини розірвання шлюбу між сторонами - своїй матері.

У зв`язку з цим виникла необхідність у встановленні ринкової вартості частини корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» на час розгляду справи, що є можливим шляхом призначення комплексної оціночно-економічної експертизи у справі.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року задоволено клопотання представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Богнуш М.К. про призначення у справі комплексної оціночно-економічної експертизи, на вирішення якої поставлено таке питання:

1. Яка дійсна (ринкова) вартість усього майна ТОВ «ГЕРА» (, юридична адреса: Україна, 02125, місто Київ, вулиця Старосільська, будинок 1, офіс 22) станом на 23 листопада 2023 року, в тому числі, але не виключно: рухомого майна, основних засобів, нематеріальних активів, оборотних активів, майна виробничого та невиробничого призначення, нерухомого майна: в тому числі: 1/3 частини земельної ділянки площею 0,0628 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :88:011:0668:592/1000 частини нежитлової будівлі (літера «Ж»), місце розташування: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень: 00; знаходиться на земельній ділянці кадастровий номер :88:011:0668; нежитлового приміщення № АДРЕСА_3 літ «А»?

2. Який розмір прибутку ТОВ «ГЕРА» станом на 23 листопада 2023 року?

3. Яка дійсна (ринкова) вартість 100% корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» станом на 23 листопада 2023 року, з урахуванням вартості усього майна товариства (рухомого майна, основних засобів, нематеріальних активів, оборотних активів, майна виробничого та невиробничого призначення, нерухомого майна, прибутку, іншого майна, яке підлягає оцінці при визначенні вартості корпоративних прав)?

4. Яка дійсна (ринкова) вартість частини корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» станом на 23 листопада 2023 року?

Проведення експертизи доручено судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Комлик І.С. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала не містить ані підстав її проведення, ані зазначення обставин справи, які мають значення для справи. Судом першої інстанції не вказані обставини, які є поважними причинами для призначення експертизи у ході подальшого розгляду справи, що є необхідним, виходячи з вимог ЦПК України.

Тому, на думку апелянта, відсутні підстави для проведення у справі комплексної оціночно-економічної експертизи, а її призначення спрямовано лише на затягування розгляду судової справи про поділ спільного майна подружжя.

Скаржник вказує, що клопотання про призначення експертизи було заявлено у судовому засіданні 07 лютого 2024 року. Представником відповідача за зустрічним позовом наголошувалось на необхідності часу для детального ознайомлення з матеріалами судової справи (що вже має великий обсяг з урахуванням витребуваних раніше доказів, що стосуються, зокрема, і вирішення клопотання про призначення експертизи), та, відповідно, для складення правової позиції і надання аргументованих заперечень проти згаданого клопотання. Судом першої інстанції було проігнороване таке клопотання представника відповідача за зустрічним позовом та як наслідок винесено незаконну ухвалу про призначення судової комплексної оціночно-економічної експертизи з порушенням загальних прав учасників справи, передбачених статтею 43 ЦПК України, зокрема, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 3 частини 1 статті 43 ЦПК України), що ґрунтуються на засадах змагальності судового процесу. Тим самим суд діяв в інтересах однієї із сторін, ігноруючи права іншої сторони.

Апелянт зазначає, що зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що стороні відповідача за зустрічним позовом судом не пропонувалося визначити, якій експертній установі доручити проведення експертизи, не пропонувалося визначити таку установу за взаємною згодою, а так само судом не встановлювався для цього строк.

Скаржник в апеляційній скарзі вказує, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, не з`ясовував в учасників справи питання щодо обсягу матеріалів, які необхідно надіслати експерту, самостійно вирішивши направити до експертної установи повністю матеріали справи, що відповідно зумовило і зупинення провадження у справі. Натомість, як видно зі змісту поставлених на експертне дослідження питань, всі ці питання стосуються оцінки лише майна ТОВ «ГЕРА», у той час як предметом поділу майна подружжя в цій цивільній справі є інше майно, а саме: квартира, житловий будинок, земельна ділянка, транспортні засоби. Відтак, виникає питання, для чого направляти експерту(ам) з оцінки майна ТОВ «ГЕРА» наявні в матеріалах справи інші документи (докази), що взагалі не відносяться до майна ТОВ «ГЕРА»?

На думку апелянта, суд першої інстанції, навіть призначивши судову експертизу, міг продовжити підготовче судове засідання, вирішити передбачені ЦПК України завдання підготовчого провадження, призначити справу до розгляду та досліджувати далі докази, що безпосередньо стосуються предмету дослідження, зокрема за первісним позовом. Проте така можливість продовження розгляду справи судом не з`ясовувалася. Хоча за змістом статей 251, 252 ЦПК України призначення експертизи не належить до підстав обов`язкового зупинення провадження в справі. Наведене свідчить про штучне затягування судового розгляду справи.

Також скаржник зазначає, що відповідно до частини третьої статті 103 ЦПК України у разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Однак суд першої інстанції, призначаючи комплексну оціночно-економічну експертизу, що має проводитися не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів не призначив в оскаржуваній ухвалі провідного експерта.

Скаржник звертає увагу апеляційного суду, що оскаржувана ухвала за своїм змістом не відповідає як загальним вимогам до змісту ухвал суду, так і спеціальним вимогам до ухвал суду про призначення експертизи.

Також апелянт наголошує, що вирішення судом під час постановлення оскаржуваної ухвали питань щодо підстав проведення комплексної оціночно-економічної експертизи щодо майна ТОВ «ГЕРА», обставин справи, які мають значення для проведення експертизи у даній справі є принциповими. Адже судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Проте судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі в межах справи про поділ майна подружжя призначено експертизу щодо оцінки майна, яке не належить подружжю. Зокрема частка позивача за зустрічним позовом була відчужена ним за оплатним договором ще у 2015 році, тобто майже 10 років тому. Жодних вимог про оспорювання минулих правочинів, вчинених у тому числі і самим позивачем за зустрічним позовом, у зустрічній позовній заяві не порушено. Тому це майно (майнові права) не можуть бути предметом поділу між особами, яким це майно (майнові права) не належать.

ОСОБА_1 придбала у власність частку у розмірі 62 % загального розміру статутного капіталу ТОВ «ГЕРА» на підставі договору купівлі-продажу (відступлення) частки у статутному капіталі товариства, укладеного 08 червня 2015 року з ОСОБА_2 .

Відповідно до пункту 2.2 цього договору продаж частки здійснено за номінальною вартістю 5 828 грн. Тобто сам позивач за зустрічним позовом ще у 2015 році відмовився від своєї частки у статутному капіталі ТОВ «ГЕРА».

Решту 38 % частки в статутному капіталі ТОВ «Гера» ОСОБА_1 придбано на підставі договору купівлі-продажу (відступлення) частки у статутному капіталі товариства від 08 червня 2022 року, укладеного з ОСОБА_3 . Відповідно до пункту 2.2 цього договору продаж частки здійснено за номінальною вартістю 3 572 грн.

Після цього, на підставі акта приймання-передачі частки ТОВ «ГЕРА» від 14 вересня 2022 року ОСОБА_1 передала ОСОБА_4 частку в статутному капіталі ТОВ «Гера» в розмірі 100 %, що становить 9 400 грн.

Станом на тепер власниками ТОВ «Гера» є діти подружжя: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Від представника ОСОБА_2 - адвоката Богуш М.К. надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу - без змін.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Волкодав І.Ю. у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Богуш М.К. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія апеляційного суду, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, дійшла висновку про таке.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно частин 1, 2, 4, 5 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з статтею 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом позову у цій справі є визнання приватною власністю квартири та поділ спільного сумісного майна подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2

10 жовтня 2023 року від представника ОСОБА_2 - адвоката Богуш М.К. надійшла заява про зміну предмету позову, у якій вона зокрема просила суд у порядку поділу спільного сумісного майна, стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 вартості корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» () (а.с. 58-65 т. 4).

23 листопада 2023 року від представника ОСОБА_1 - адвоката Фамової Х.В. надійшла заява про зміну предмету позову, у якій вона зокрема просила у порядку поділу спільного сумісного майна, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартості корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» () (а.с. 151-157 т. 4)

Таким чином, питання, на які відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 бажає отримати відповідь за результатом проведення експертизи, а саме: щодо дійсної (ринкова) вартість усього майна ТОВ «ГЕРА» (), розміру прибутку, вартості 100% корпоративних прав цього товариства та частини його корпоративних прав, пов`язане із предметом як первісного, так і зустрічного позовів.

У своїй апеляційній скарзі представник позивача за первісним позовом посилається на те, що суд першої інстанції розглянув клопотання представника ОСОБА_2 позбавивши ОСОБА_1 можливості надати пояснення суду, навести свої доводи.

З матеріалів справи вбачається, що клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Богуш М.К. про призначення експертизи надіслано на електронну пошту суду першої інстанції та зареєстровано 23 листопада 2023 року (а.с. 146-149 т. 4).

До указаного клопотання додано роздруківку на підтвердження направлення копії такого клопотання на електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Фамової Х.В. (а.с. 150 т. 4).

З протоколу судового засідання від 23 листопада 2023 року вбачається, що представник відповідача за зустрічним позовом у судовому засіданні підтримала заявлене клопотання про призначення експертизи, однак суд дійшов висновку про розгляд цього клопотання після вирішення питання про заміну предмету позову, оскільки призначення експертизи може передбачати зупинення провадження у справі (а.с. 165-167 т. 4).

У вказаному судовому засіданні 23 листопада 2023 року була присутня представник ОСОБА_1 - адвокат Фамова Х.В., а отже була достеменно обізнана про наявність такого клопотання.

25 січня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Колмик І.С. ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується його розпискою (а.с. 175 т. 4).

Однак, позивач за первісним позовом та її представники за період з часу подання клопотання про призначення експертизи (23 листопада 2023 року) по дату розгляду судом цього клопотання (07 лютого 2024 року), будучі обізнаними про наявність такого, не скористалися своїм правом на подання заперечень, не запропонували свої питання для вирішення експертом або експертну установу.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що оскаржуваною ухвалою призначено експертизу щодо оцінки майна (майнових прав), яке не належить подружжю та не може бути предметом поділу між особами, яким це майно (майнові права) не належать, апеляційний суд зауважує, що вимоги про стягнення половини вартості корпоративних прав ТОВ «ГЕРА» заявлені кожною із сторін, а крім того апеляційним судом перевіряється наявність підстав для призначення оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції експертизи та не вирішує по суті спір в частині поділу корпоративних прав ТОВ «ГЕРА», шляхом стягнення половини їх вартості.

Також апелянт посилається на те, що суд першої інстанції, призначаючи комплексну оціночно-економічну експертизу, що має проводитися не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів, не призначив в оскаржуваній ухвалі провідного експерта.

Відповідно до частини 2 статті 104 ЦПК України якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

Частиною 1 статті 112 ЦПК України визначено, що комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

Пунктом 3.7 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 визначено, що якщо проведення комплексної експертизи доручено експертам декількох експертних установ, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначається, яка з них є провідною, тобто яка з них здійснює організацію проведення експертизи, зокрема координацію роботи експертів і зв`язок з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Якщо проведення комплексної експертизи доручено співробітникам експертної установи та особі, яка не є працівником такої установи, провідною визначається експертна установа.

Документ про призначення експертизи (залучення експерта) для проведення комплексної експертизи направляється в кожну з експертних установ-співвиконавців, а також особі, яка не є працівником експертної установи. Об`єкти дослідження і матеріали справи направляються провідній експертній установі.

Якщо в документі про призначення експертизи (залучення експерта) провідну експертну установу не визначено, вона визначається за згодою між керівниками установ, а якщо вони не дійшли до згоди, - то органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), для проведення комплексної експертизи.

Таким чином під час призначення комплексної експертизи суд має визначити провідного експерта тільки у разі якщо проведення експертизи доручено експертам декількох експертних установ або співробітникам експертної установи та особі, яка не є працівником такої установи.

Оскільки оскаржуваною ухвалою призначено комплексну оціночно-економічну експертизу, проведення якої доручено одній експертній установі - Київському науково-дослідному інституту судових експертиз то доводи апеляційної скарги про необхідність призначення провідного експерта є необґрунтованими, оскільки відповідно до пункту 4.4 Інструкції керівник експертної установи, організовуючи виконання комплексної експертизи, доручає проведення досліджень відповідним підрозділам експертної установи та визначає, який з них є провідним.

На підставі викладеного, враховуючи, що питання, які поставлені на вирішення експерта, мають безпосередній зв`язок з підставою позову, а також враховуючи те, що метою цивільного судочинства є повний та всебічний розгляд справи із дослідженням всіх матеріалів, доказів та встановленням дійсних обставин справи, з метою сприяння учасникам судового процесу у реалізації їх процесуальних прав, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для призначення експертизи у цій справі.

Таким чином, доводи апеляційної скарги на спростовують правильності висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, а тому відхиляються апеляційним судом у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії апеляційним судом не вирішується, оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується справа по суті.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Комлика Іллі Сергійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 05 серпня 2024 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська