Провадження 2/681/448/2024
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"05" серпня 2024 р. м. Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горгулько Н.А.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини; третя особа без самостійних вимог: служба у справах дітей Вінницької міської ради,

в с т а н о в и л а:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20.05.2024 справу передано за підсудністю до Полонського районного суду Хмельницької області.

Однак, при вивченні матеріалів, судом встановлено, що позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ЦПК України, з огляду на таке.

Згідно із п.4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК позивач повинен в позовній заяві зазначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав та інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги.

Викладені позовні вимоги мають бути чітким, зрозумілим та конкретними.

Проте, у в позовній заяві позивач вказує, що у дружини почалися проблеми із психічним здоров`ям, тому просить визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із ним. Однак, при цьому, ні в мотивувальній, ні в прохальній частині позовної заяви позивач жодним чином не зазначає, де територіально має знаходитись місце проживання (повна адреса), яке потрібно визначити як місце проживання дочки ОСОБА_3 .

Крім того, позивач ОСОБА_1 не зазначає відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, не вказує поштового індексу в зазначеній ним адресі реєстрації відповідачки ОСОБА_2 , а також не зазначає відомі її номери засобів зв`язку, що вимагають норми п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦК України.

Також з огляду на викладені обставини у позовній заяві, беручи до уваги вік дитини, щодо місця проживання якої між батьками виник спір, і те, що відповідачка ОСОБА_2 зареєстрована за адресою проживання на території Полонської ОТГ Шепетівського району Хмельницької області, суд звертає увагу позивача на необхідність залучення до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог також службу у справах дітей виконавчого комітету Полонської міської ради ОТГ Шепетівського району Хмельницької області.

Згідно ч.1, 2 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення.

За змістом ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року №866, передбачено, що для розв'язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Під час розв'язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов'язків матері та батька щодо дитини.

Працівник служби у справах дітей за місцем проживання дитини проводить бесіду з батьками та відвідує їх за місцем проживання, про що складає акт.

У разі коли батьки дитини проживають у межах різних адміністративно-територіальних одиниць, той із батьків, який подав заяву про визначення місця проживання дитини з ним, звертається до служби у справах дітей за місцем свого проживання для здійснення обстеження його житлово-побутових умов та складення акта обстеження умов проживання. Зазначений акт передається заявником до служби у справах дітей за місцем проживання дитини, працівник якої проводить з ним бесіду.

Після обстеження житлово-побутових умов, проведення бесіди з батьками та дитиною служба у справах дітей складає висновок про визначення місця проживання дитини і подає його органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення.

Згідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись наведеним, ст.ст.187, 260, 261 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и л а:

Надати для ОСОБА_1 строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання позовної заяви у новій редакції з копіями для врученні іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А.Горгулько