Пров. №2/766/3005/24
30 липня 2024 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., за участі представника позивачки адвоката Іванова С.С. (діє на підставі доручення ХМЦзБВПД від 16.09.2019 р. № 2133-Д та довіреності від 18.09.2019 р.), розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні позивачки ОСОБА_3 про стягнення аліментів,-
У вересні 2021 року ОСОБА_4 звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом, в якому просила стягнути з її доньки ОСОБА_5 аліменти на утримання ОСОБА_3 , який є її онуком та проживає з нею в розмірі 2000,00 грн. щомісячно, починаючи з дня подання позову та до повноліття онука. В обґрунтування позову зазначила, що після розірвання шлюбу відповідачка почала нові шлюбні відносини та залишила сина проживати з нею, при цьому жодної матеріальної допомоги не надає.
Після отримання відомостей про зареєстроване місце проживання відповідачки, ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.10.2021 року відкрито провадження про справі в порядку спрощеного позовного провадження.
У зв`язку із прийняттям 24 лютого 2022 року Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», яким постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому указами Президента України продовжувався.
Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудних Херсонському міському суду Херсонської області.
Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року.

В судове засідання 13.03.2024 р. відповідачка не з`явилася, судову повістку отримала 12.03.2024р., розгляд справи відкладено на 22.04.2024 р.; судові повістки на 22.04.2024 р., 23.05.2024 р., 08.07.2024 р. повернуті з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.07.2024 р. до участі в справі в якості третьої особи залучений ОСОБА_3 , який досяг повноліття, розгляд справи відкладений на 30.07.2024р.

В судове засідання 30.07.2024 р. відповідачка повторно не прибула про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, згідно відомостей трекінгу Укрпошти, судову повістку отримала 10.07.2024 р., відзив на позовну заяву, будь які клопотання не заявлені (копія позовної заяви з додатками отримані відповідачкою 17 листопада 2021 року).

Позивачка та третя особа в судове засідання не прибули - про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник позивачки адвокат Іванов С.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення.

Суд, заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_6 є матір`ю ОСОБА_7 , яка при реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_8 , що підтверджено свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_1 від 23.01.1979 року (ар.справи 3).

ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками є ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 12.08.2004 р. (арк. справи 4).

За ч.4 ст. 82 ЦПК України не підлягають доведенню та є встановлені обставини, що були встановлені при розгляді справи №766/2502/20, сторонами за якою були і позивач, і відповідачка по цій справі.

Згідно обставин, встановлених, рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 09.03.2021 року по справі № 766/2502/20 (арк. справи 6-9):

07 квітня 2005 року шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_5 розірвано, що підтверджено свідоцтвом про розірвання шлюбу, серія НОМЕР_3 від 07.04.2005 року.

12 вересня 2020 року ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_10 , змінивши своє прізвище на ОСОБА_11 , що підтверджено свідоцтвом про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_4 , виданим 12.09.2020 року.

Згідно довідки №49 виданої 28.08.2019 року Органом самоорганізації населення №10 ОСОБА_12 зареєстрована у АДРЕСА_1 ОСОБА_3 (онук) дійсно зареєстрований і проживає з бабусею ОСОБА_1 за даною адресою, а також знаходиться на її утриманні.

З Акту обстеження умов проживання затвердженого в.о. начальника служби у справах дітей Корабельної районної у м. Херсоні ради від 22.08.2019 року, вбачається, що на підставі заяви ОСОБА_1 з метою обстеження умов проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено, що у помешканні чисто, прибрано, зроблено сучасний ремонт. Кімнати мебльовані, у наявності речі побуту, предмети побуту, побутова техніка, телевізор, холодильник, пральна машинка-автомат, мікрохвильова піч, планшет. Є комунальні послуги: електро-, газо-, водопостачання, гаряча вода і опалення електричний котел. Для виховання та розвитку дитини створено такі умови: у хлопця є окрема, дитяча кімната, оздоблена ліжком куточком для приготування уроків, меблями (арк. справи 9).

З довідки №66 виданої 15.10.2019 року Органом самоорганізації населення №10, ОСОБА_12 зареєстрована у АДРЕСА_1 ОСОБА_5 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але не проживає на протязі десяти років.з

За характеристикою, виданою директором та класним керівником ДНЗ «Херсонське вище професійне училище ресторанного господарства», що була додана до позовної заяви, ОСОБА_3 навчається з 01.09.2020р., закінчення навчання 30.06.2022 р. за професією «кухар-кондитер» в групі НОМЕР_5 . Мати Гліба зовсім не виконує своїх батьківських обов`язків, не приймає участі у вихованні сина. Вихованням хлопця повністю займатися бабуся ОСОБА_6 . Класний керівник підтримує зв`язок лише з бабусею. ОСОБА_13 відвідує батьківські збори, сплачує всі фінансові розрахунки щодо придбання кулінарного спецодягу, кулінарних ножів, сплачує медичні огляди і робить закупки продуктів для виконання практичних лабораторних робіт (арк. справи 5).

Частиною першою статі 258 Сімейного Кодексу України визначено, що баба і дід мають право на самозахист внуків. При цьому за частиною другою вищезазначеної статті баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх заміняють, несуть відповідальність за створення необхідних для всебічного розвитку дитини відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 180 СК батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Відповідно до ст. 183 та ст. 184 СК України за рішенням суду розмір аліментів визначається у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2021 рік» прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років з 01.07.2021 р. встановлений у розмірі 2510,00 грн.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону.

Відповідно до ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками , може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідачкою не спростовано факт проживання неповнолітнього сина з бабусею, ненадання матеріальної допомоги на його утримання.

В той же час, стороною позивача не доведено, що відповідачка має дохід та може забезпечити утримання сина в розмірі 2000,00 грн. щомісячно

В даному конкретному випадку, суд враховує також і той факт, що у ОСОБА_3 є батько, який, як і мати зобов`язаний утримати дитину, та з врахуванням розміру прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню та з відповідачки підлягає стягненню на користь позивачки аліменти в розмірі 1500,00 грн. щомісячно до досягнення ОСОБА_3 повноліття.

Згідно ст.191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду з моменту пред`явлення позову.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів.

Згідно з ч.6 ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційна до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а тому з відповідачки мають бути стягнуті 908,00 грн. судового збору на користь держави.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Рішення в повному обсязі складено 31.07.2024 р.

Керуючись ст. 141, 259, 263, 264,265 ЦПК України, ст. ст. 180-184 Сімейного кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні позивачки ОСОБА_3 про стягнення аліментів задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Херсон (РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстрована: АДРЕСА_3 ) аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1 500,00 грн. щомісячно, починаючи з 28.09.2021 р. та до його повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В задоволенні решти вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Херсон (РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 ) на користь держави (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 794,00 грн. (сімсот дев`яносто чотири грн. 00 коп.).

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус