Справа № 548/2498/21
Провадження №2/548/34/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.07.2024 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської областів складі:

головуючого судді- Миркушіної Н.С.,

за участю секретаря судового засідання - Калініченко А.В.,

адвокатів Третяк К.П., Павелка Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол у порядку загального позовного провадження справу за об"єднаними уточненими позовами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третіх осіб на стороні позивача ОСОБА_3 та Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов"язання вчинити певні дії; ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Хорольська міська рада Лубенського району Полтавської області про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у користуванні позивачки ОСОБА_1 та у власності позивача ОСОБА_3 , є земельна ділянка та будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , біля яких з порушенням Державних будівельних норм на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_2 відповідачем збудовані вигрібні ями, які спричинили просадку грунту на земельній ділянці позивачів та заважають її засаджувати городиною та розповсюджують неприємний запах.

Позивачі вказують, що відповідач у добровільному порядку усунути порушення їх прав відмовився.

Позивачі просять зобов`язати відповідача усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою та будинком, шляхом демонтування самовільно збудованих вигрібних ям, розташованих на суміжній земельній ділянці, яка знаходиться у користуванні відповідача.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді від 04.11.2021 року відкрито провадження по справі та призначено справу до підготовчого судового засідання за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 01.12.2021 року витребувано докази та відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 26.01.2022 року відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 27.07.2022 року повторно витребувано докази та відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 08.08.2022 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Хорольська міська рада Лубенського району Полтавської області, про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою суду від 26.08.2022 року відмовлено в задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Павелка Р.С. про закриття провадження по справі в зв`язку з відсутністю предмета спору.

Ухвалою суду від 29.08.2022 року об`єднано в одне провадження цивільну справу №548/2498/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третіх осіб на стороні позивача ОСОБА_3 та Хорольської міської

ради Лубенського району Полтавської області про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов"язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди із цивільною справою № 548/1143/22 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Хорольська міська рада Лубенського району Полтавської області про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди.

Ухвалами суду від 26.10.2022 року, 10.03.2023 року та 11.07.2023 року відкладено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 08.09.2023 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду та задоволено клопотання представника відповідача про виклик свідків.

У судовому засіданніпозивач ОСОБА_1 позов підтримала повністю та просила його задоволити та відмовилася від частини позовних вимог про стягнення моральної шкоди з відповідача.

У судовому засіданніпредставник позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 адвокат Третяк К.П.позови підтримала повністю та просила їх задоволити в зв`язку з порушенням відповідачем Державних будівельних норм при будівництві вигрібних ям біля будинку, в якому проживають позивачі та відмовилася від частини позовних вимог обох позивачів про стягнення моральної шкоди з відповідача.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Павелко Р.С. просив суд відмовити в задоволенні позову, так як спірні вигрібні ями хоч і розташовані з порушенням Державних будівельних норм відносно будинку позивачів, але точної відстані не встановлено та вказав, що позови необґрунтовані та позивачами не надано доказів порушення їх прав.

У судовому засіданні представник третьої особи на стороні позивача Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області ОСОБА_4 при вирішенні справи поклався на розсуду суду.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показала суду, що вона 09.02.2022 року виїжджала на огляд 3 вигірбних ям, збудованих без дотримання норм ДБН Сироткіним з лівої сторони двору від вхідних воріт. Ями розташовані за 9 м. від будинку Насонової, а згідно ДБН повинні бути за 20 м., одна яма функціонувала.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 показала суду, що вона в лютому 2022 року виїжджала на огляд 3 вигрібних ям, збудованих Сироткіним між своїм будинком і парканом від будинку ОСОБА_7 . Ями були непрацюючі, сухі. Ями збудовані без погодження з сусідами, без дозвільних документів та з порушенням норм ДБН, так як розташовані від забору за 0,5-1 м. від будинку Насонвої 9 м, а згідно ДБН відстань повинна бути 1,5 м. і 20 м. відповідно.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 показав суду, що він обстежував вигрібні ями в 2019 році та 2022 році. В 2022 році одна яма була недіюча та засипана землею, але біля неї та на земельній ділянці Насонової просідала земля, а друга яма зі сторони вулиці була недіюча.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 показав суду, що він оглядав АДРЕСА_3 , які були розташовані біля забору поряд домоволодінням АДРЕСА_1 , де проживає сім`я Насонових. Одна яма була відкрита і викладена цеглою та не використовувалася, а дві інші викопані в землі і накриті та почали просідати. Ями збудовані з порушенням норм ДБН, так як розташовані від будинку ОСОБА_7 на відстані 9 м цегляна відкрита яма і за 5 м дві земляні накриті ями, а згідно ДБН повинно бути 20 м.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 показав суду, що він був присутнім при огляд двох суміжних домоволодінь за адресою АДРЕСА_4 ОСОБА_11 і ОСОБА_7 . В господарстві ОСОБА_11 зі сторони домогосподарства Насонової було 3 вигрібні ями, які були сухі на момент огляду. Так як ці ями збудовані як прохідні септики, то на момнет огляду рідина могла встигнути ввібратися в землю.

У відзиві на позов ОСОБА_1 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Павелко Р.С. просив суд відмовити в задоволенні позову, так як позивачем ОСОБА_1 не доведено факт порушення її прав самочинно збудованими вигрібними ямами.

У відповіді на відзив позивачка ОСОБА_1 вказала, що твердження представника відповідача у відзиві на позов є надуманими, так як органом місцевого самоврядування комісією третьої особи на стороні позивача - Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області встановлено у відповідних актах факт самовільної побудови відповідачем вигрібних ям з порушеннями ДБН та просідання і підмивання ґрунту біля цих ям на земельній ділянці позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, з`ясувавши позиції позивачки ОСОБА_1 та представника обох позивачів, представника відповідача, представника третьої особи, відповідно до вимог ст.89 ЦПК України з`ясувавши всі обставини справи та надавши їм правову оцінку, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, прийшов до висновку, що уточнені позови підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно вимог ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2018 року у справі «Печенізький та інші проти України» встановлено, що принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Крім цього, кожній стороні має бути забезпечено можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, у тому числі апеляційною скаргою іншої сторони, та надати власні зауваження з цього приводу.

Судом встановлено такі обставини та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено і не заперечувалося сторонами по справі, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживають в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 . Власником будинку є ОСОБА_3 .

Відповідач ОСОБА_2 проживає в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , який у 2018 році на території двору збудував 3 вигрібні ями.

В судовому засіданні представник позивачів обґрунтовуючи мотив подачі позову вказала, що збудовані вигрібні ями перешкоджають користуванню позивачами земельною ділянкою та будинком через просідання грунту біля них на земельній ділянці позивачів та сморід.

В судовому засіданні встановлено, що в добровільному порядку на неодноразові звернення позивачів відповідач відмовився усунути порушення їх прав.

З акту комісії виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області «Про обстеження суміжних земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 » від 20.01.2022 року (т.1. а.с. 108) слідує, що на території земельної ділянки позивачів зі сторони вигрібних ям відповідача є невелике просідання ґрунту. 3 вигрібні ями відповідача розташовані за 9 м. від будинку позивачів. Комісія зробила висновок проте, що вигрібні ями відповідача розміщені з недотриманням нормативних відстаней ДБН.

З акту комісії виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області «Про обстеженяч суміжних земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 » від 09.02.2022 року (т.1. а.с. 109) слідує, що що на території земельної ділянки позивачів зі сторони вигрібних ям відповідача є невелике просідання грунту. 3 вигрібні ями відповідача розташовані за 9 м. від будинку позивачів та за 1,5 м. та 0,5 м. від паркану відповідача. Комісія зробила висновок проте, що вигрібні ями відповідача збудовані самовільно без дозвільних та погоджувальних документів.

Згідно ч.7 ст.41 Конституції України, використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦК України, фізична особа має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля. Частиною 2 статті 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Діяльність фізичної та юридичної особи, яка завдає шкоди довкіллю, може бути припинена за рішенням суду.

Відповідно до ч. 2, ч. 5 ст. 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Земельного кодексу України, використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. У свою чергу, ч. 1 ст. 91, ч. 1 ст. 96 ЗК України встановлено обов`язок власників земельних ділянок та землекористувачів додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля.

Згідно ч.1 ст.103 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЗК України, власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров`я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше.

Згідно ст.20 Закону України «Про планування і забудову територій», державні будівельні норми та інші нормативно-правові акти з питань планування і забудови територій (до яких належать регіональні і місцеві правила забудови) є обов`язковими для суб`єктів містобудування.

Відповідно до статті 12 Законі України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів та компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.

У статті 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до положень ст.391, 396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних з позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи володіння.

Згідно пункту 2.21. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць (наказ Мінохоронздоровя від 17.03.2011 р. №145) рідкі відходи (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Вигреби необхідно очищати у міру їх заповнення.

Відповідно до пунктом 2.22. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м.

Відповідно до пункту 3.10. державних будівельних норм ДБН В.2.5-75:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування», затверджених, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 08 квітня 2013 року №134, вигріб - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів.

Згідно з пунктом 10.8.4. ДБН В.2.5-75:2013 в районах населених пунктів, в яких відсутні мережі централізованої або децентралізованої господарсько-побутової каналізації, не можна проектувати введення водопроводу у будинок, внутрішньобудинкову та зовнішню каналізацію з подальшим відведенням стічних вод у вигрібні ями. Для окремих одноповерхових і двоповерхових будинків, у яких немає введення водопроводу у будинок, допускається проектувати згідно з ДБН В.2.5-64 люфт-клозети, біотуалети та дворові вбиральні з водонепроникними вигребами.

Відповідно до пункту 6.1.41. ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (наказ Мінрегіонрозвитку №104 від 26.04.2019) відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами слід приймати 20 метрів від житлового будинку, джерела водопостачання до дворової вбиральні, сміттєзбірника; вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконані з конструкцій, які запобігатимуть фільтрації фекальних стоків у ґрунт. За відсутності інженерних мереж міської (селищної) каналізації слід передбачати каналізування садиб з використанням локальних очисних споруд, Обладнання внутрішньодомової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб забороняється (п. 6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019).

В судовому засіданні встановлено, що вигрібні ями відповідача розташовані за 9 м. від будівель позивачів, споруджені з порушенням вимог державних будівельних норм, санітарних норм та правил (просідання ґрунту свідчить про протікання стоків у ґрунт, неприємний запах про нещільність накриття).

Згідно ч.1 ст.5 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччянаселення», громадяни зобов`язані піклуватися про своє здоров`я та здоров`я і гігієнічне виховання своїх дітей, не шкодити здоров`ю інших громадян; виконувати обов`язки, передбачені законодавством про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», підприємства, установи, організації та громадяни при розміщенні, будівництві виробничих об`єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об`єктів зобов`язані дотримувати вимог санітарного законодавства.

Згідно ч. 3 ст. 22 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності земельні ділянки і території відповідно до вимог санітарних норм.

За приписами частини першої статті 15 Закону України «Про відходи» громадяни України, іноземці та особи без громадянства зобов`язані: дотримуватися вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері поводження з відходами; виконувати інші обов`язки, передбачені законами, щодо запобігання забрудненню навколишнього природного середовища відходами.

Статтею 1 Закону України «Про відходи» визначено, що відходи - це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення; рідкі відходи - це побутові відходи, що утворюються у будинку за відсутності централізованого водопостачання та каналізації і зберігаються у вигрібних ямах. Поводження з побутовими відходами здійснюється відповідно до державних норм, стандартів і правил (ч. 1 ст. 35-1 Закону України «Про відходи»).Згідно ч. 1 ст. 44 Закону України «Про відходи», спори, що виникають у сфері поводження з відходами, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку.

Отже, в судовому засіданні встановлено, що вигрібні ями відповідача не обладнані щільними кришками, є запах та вони збудовані не із водотривкого матеріалу, є просідання ґрунту та збудовані з порушенням пункту 6.1.41. ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (наказ Мінрегіонрозвитку №104 від 26.04.2019).

Згідно ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно п.3 ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: припинення дії, яка порушує право.

Отже, вимоги позивачі зобов`язати відповідача, усунути перешкоди у користуванні ними земельною ділянкою та будинком, шляхом демонтування самовільно збудованих вигрібних ям, є законними, обґрунтованими та такими що відновлять їх порушені права, а тому підлягають до задоволення.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України взв`язку з частковим задоволенням позову, пропорційно розміру задоволених позовних вимог на відпоавідача покладаються витрати на правничу допомогу адвоката в сумі 6 400, 00грн. з врахуванням предмету і підстав позову, часу витраченого адвокатом на виконання відповідних робіт.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 1-18, 76-81, 141, 209-241, 259, 263-265, 268, 280 -283 ЦПК України, суд,-

У Х В АЛ И В:

Уточнений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третіх осіб на стороні позивача ОСОБА_3 та Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов"язання вчинити певні дії,- задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_1 земельною ділянкою та будинком, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом демонтування самовільно збудованих вигрібних ям, розташованих на суміжній земельній ділянці, яка знаходиться у користуванні відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Уточнений позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Хорольська міська рада Лубенського району Полтавської області про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зобов`язання вчинити дії ,- задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_3 земельною ділянкою та будинком, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом демонтування самовільно збудованих вигрібних ям, розташованих на суміжній земельній ділянці, яка знаходиться у користуванні відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 6 400, 00(шість тисяч чотириста гривень 00 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України,до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Хорольський районний суд Полтавської області.

Сторони справи:

Позивач ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_1 ,ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ,

Позивач ОСОБА_3 , адреса АДРЕСА_1 ,ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ,

Представник позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 адвокат Третяк Катерина Павлівна, що проживає за адресою АДРЕСА_5 ,

Відповідач ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер: НОМЕР_3 ,

Представник відповідача адвокат Павелко Руслан Сергійович, юридична адреса: м.Хорол Лубенського району Полтавської області, вул. 1 Травня, буд. 8"Б" оф.1.

Третя особа на стороні позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 адреса АДРЕСА_1 ,ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ,

Третя особа на стороні позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 - Хорольська міська рада Лубенського району Полтавської області, адреса: м.Хорол Лубенського району Полтавської області, вул.1 Травня, 4, .

Повний текст судового рішення складено 01.08.2024 року.

Суддя: Н.С.Миркушіна