У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСББ «Восход 2» про стягнення невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСББ «Восход 2» про стягнення невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03 серпня 2021 року вищезазначену позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк у десять днів з дня отримання зазначеної ухвали для усунення недоліків, а саме для подання доказів, що підтверджують обставини, викладені в позовній заяві або клопотання про витребування відповідних доказів.

Копію цієї ухвали позивач отримала 04 лютого 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, однак протягом встановленого судом строку недоліки не усунула.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з частиною третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням того, що позивач не виконала у встановлений судом строк вимоги ухвали суду про усунення недоліків, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (частина сьома статті 185 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСББ «Восход 2» про стягнення невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги вважати неподаною і повернути позивачеві.

Копію цієї ухвали разом з позовною заявою і доданими до неї документами направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна