Ухвала

01 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 514/1206/21

провадження № 61-8439ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Тарутинського районного суду Одеської області від 24 січня 2022 року та постанову Одеського апеляційного суду від 07 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до державного нотаріуса Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області Давидової Наталі Георгіївни про визнання дій неправомірними,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 10 червня 2024 року через підсистему Електронний суд подала до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Тарутинського районного суду Одеської області від 24 січня 2022 року та постанову Одеського апеляційного суду від 07 березня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків, зокрема: звернутися до суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження і навести інші підстави для поновлення строку, подавши відповідні докази щодо того, чому особа, яка подала касаційну скаргу, отримавши ухвалу про повернення касаційної скарги 28 травня 2024 року, повторну скаргу подала лише 10 червня 2024 року, тобто майже через 2 тижні.

22 липня 2024 року судді-доповідачу передано матеріали на усунення недоліків, які надійшли до Верховного Суду через систему Електронний суд 04 липня 2024 року від ОСОБА_1 та які підписано представником ОСОБА_2 , зокрема, заяву на усунення недоліків, у якій щодо поважності пропуску строку на касаційне оскарження ОСОБА_1 зазначає про те, що повторну касаційну скаргу, на її думку, подано без зайвих зволікань. Особа, яка подала касаційну скаргу, зазначає, що з 24 лютого 2022 року в державі запроваджено правовий режим воєнного стану, систематично відбуваються повітряні тривоги та обстріли м. Одеси, що унеможливлює перебування адвоката на робочому місці, яке знаходиться в безпосередній близькості від портової інфраструктури міста. Ігнорування повітряних тривог за таких обставин створює надмірні ризики для життя та здоров`я. Також протягом останнього місяця збільшились інтервали відключення електроенергії в м. Одесі, що об`єктивно впливає на час підготовки процесуальних документів та можливість звернення до суду. 02 березня 2022 року Рада суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, де зазначила, що процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану. Тому введення в Україні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуальних строків, встановлених законом та судом. У зв`язку з цим суд зобов`язаний поновити пропущений встановлений законом або судом процесуальний строк, який закінчився в період дії воєнного стану в Україні, за заявою особи, якщо учасник справи обґрунтовує пропуск строку введенням воєнного стану в Україні, а суд визнає таку причину поважною. Визнання воєнного стану поважною причиною для пропуску процесуальних строків є логічним кроком для забезпечення прав і свобод учасників цивільно-правових правовідносин. Відповідно до постанови Верховного Суду від 11 січня 2023 року у справі № 127/27446/20 запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами. ОСОБА_1 у заяві зазначає, що стан війни в Україні створює об`єктивні перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист. Проте, в умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені. Окрім того, з 28 травня 2024 року по 10 червня 2024 року відбувались періодичні збої в роботі ЄСІТС, які унеможливлювали вхід до системи, відправку документів, тощо. За таких обставин, вважає, що подання повторної касаційної скарги протягом 2 тижнів в умовах воєнного стану та обмеження елетропостачання є поданням повторної касаційної скарги без зайвих зволікань, що є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження.

Так, Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

У частині другій та третій статті 390 ЦПК України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

На виконання ухвали Верховного Суду від 25 червня 2024 року щодо подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження і наведення інших підстав для поновлення строку, особі, яка подала касаційну скаргу, слід було надати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження і навести інші підстави для поновлення строку, подавши відповідні докази, які б свідчили про відсутність можливості у особи, яка подала касаційну скаргу, отримавши ухвалу про повернення касаційної скарги 28 травня 2024 року, подати повторну скаргу раніше 10 червня 2024 року.

Однак, зазначаючи у заяві на усунення недоліків про те, що повторно подати касаційну скаргу раніше ніж 10 червня 2024 року у особи, яка подала касаційну скаргу, не було можливості внаслідок воєнного стану, повітряних тривог та обмеження електропостачання у м. Одесі, збоїв в роботі ЄСІТС, ОСОБА_1 не надає на підтвердження указаних обставин жодних доказів.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. У частині другій статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз заяви особи, яка подала касаційну скаргу, свідчить про наявність підстав для продовження строку на усунення недоліків, а саме для: звернутися до суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження і навести інші підстави для поновлення строку, подавши відповідні докази щодотого, чому особа, яка подала касаційну скаргу, отримавши ухвалу про повернення касаційної скарги 28 травня 2024 року, повторну скаргу подала лише 10 червня 2024 року, оскільки ухвала Верховного Суду від 25 червня 2024 року у цій частині не виконана. Тому суд, на підставі частини другої статті 127 ЦПК України, продовжує його.

Керуючись статтями 120, 127, 260, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат