"01" серпня 2024 р. Справа № 363/3784/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про визнання права власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області засобами поштового зв`язку від адвоката Каравасілі Х.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 надійшла вказана позовна заява, яку передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175-177 ЦПК України, тому дані вимоги слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, останній не надає докази, які їх підтверджують. Так, у поданій позовній заяві зазначено, що на виконання умов договору купівлі-продажу 29.10.2021 року позивачем сплачено на користь ОСОБА_2 повну вартість земельної ділянки у розмірі 3 380 000, 00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 1 від 29.10.2021 року та заявою представника продавця ОСОБА_3 , проте жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 є представником ОСОБА_2 до матеріалів справи не долучено.

Крім того, до матеріалів справи долучено акт огляду садового будинку від 01.05.2024 року, з якого вбачається, що представником ОСОБА_2 є ОСОБА_4 , однак доказів на підтвердження того, що ОСОБА_4 є представником ОСОБА_2 до матеріалів справи також не долучено, як і не долучено доказів на представництва згідно даного акту позивача ОСОБА_5 .

Позивачем не зазначено доказів на підтвердження факту оспорювання або невизнання відповідачем його права власності на земельну ділянку, враховуючи факт підписання представником відповідача акту огляду садового будинку від 01.05.2024 року на виконання вимог договору купівлі-продажу.

Також до матеріалів позовної заяви не долучено дозвільних документів на будівництво садового будинку та про завершення будівництва. Долучені фотоматеріали не можуть підтверджувати вказані обставини, з підстав не можливості суду пересвідчити, що зображені на фото об`єкти, є тими самими, на які посилається позивач.

Позивач хоч і зазначає ціну позову у розмірі 3 380 000, 00 грн., проте йому слід вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна, право власності на яке просить визнати, з посиланням на докази на підтвердження зазначених обставин та долучення їх до матеріалів справи, а саме звіту про оцінку майна (земельної ділянки). Відсутність звіту про оцінку майна унеможливлює визначити розмір сплати судового збору.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Окрім того, позивачем не зазначено та до позовної заяви не долучено доказів щодо наявності чи відсутності заборон (арештів) на відчуження вказаного нерухомого майна (земельної ділянки), а саме витяг з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. У разі наявності арештів аба інших заборон на земельну ділянку, то в якості відповідної сторони повинна бути визначена особа (юридична чи фізична), за клопотання якої було застосовано відповідне обмеження.

Також, позивачем у позовній заяві не зазначено адресу фактично проживання, що унеможливить суду здійснення належного його повідомлення та направлення відповідних процесуальних рішень прийнятих у даній справі, враховуючи, що місцем реєстрації позивача є м. Севастополь, яке є тимчасово окупованим.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості вирішити питання щодо відкрити провадження у справі.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали, із виконанням усіх вимог, зазначених у ст. 175, 177 ЦПК України та в ухвалі суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175-177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про визнання права власності на земельну ділянку залишити без руху, надавши заявнику строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Котлярова