Провадження № 22-ц/4806/660/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

30 липня 2024 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Джуга С.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, в частині оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 травня 2024 року у складі судді Данка В.Й., у справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

12 червня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, через систему «Електронний суд» подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на судове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у справі №308/10198/15-ц.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 25 червня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, у справі 308/10198/15-ц залишено без руху та надано апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків, шляхом оформлення апеляційної скарги відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, у якій необхідно зазначити, що саме є предметом апеляційного оскарження (ухвала чи заочне рішення суду першої інстанції).

Представником апелянта подано до Закарпатського апеляційного суду через систему «Електронний суд» уточнену редакцію апеляційної скарги разом з доказами надсилання її копії та копій доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи.

Зі змісту уточненої апеляційної скарги слідує, що предметом апеляційного оскарження є як заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 листопада 2015 року, так і ухвала цього ж суду від 22 травня 2024 року про залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 30 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, в частині оскарження заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 листопада 2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернуто апелянту.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що апелянт є особою похилого віку, дохід у неї відсутній, а сума судового збору за подання апеляційної скарги перевищує 5% річного доходу апелянта за попередній 2023 календарний рік. На підтвердження вказаних обставин долучено до скарги відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2023 року.

Щодо поданого клопотання слід зазначити наступне.

Згідно з ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа №821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який, сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд вказав, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Надані апелянтом відомості про відсутність доходів сформовано відповідно до податкових розрахунків сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманих з них податку.

Проте ці відомості не містять інформації про отримання чи неотримання пенсії, грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податків, про наявність чи відсутність нерухомого та рухомого майна тощо.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, не надала доказів про свій майновий стан (наприклад, відомостей: про отримання чи неотримання пенсії, грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податки, про відсутність нерухомого та рухомого майна, банківські документи про відсутність на рахунках коштів тощо), відтак у задоволенні клопотання про звільнення апелянта від сплати судового слід відмовити.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року 3028 грн.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи наведене, за подання апеляційної скарги у даній справі розмір судового збору становить 484,48 грн (3028 грн х 0,2 х 0,8), який має бути внесено або перераховано за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0007493

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101__________(РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Закарпатський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Окрім того, в прохальній частині уточненої редакції апеляційної скарги апелянтом не вірно зазначено дату оскаржуваного судового рішення. Зокрема, як вбачається з матеріалів справи, оскаржувану ухвалу суду постановлено 22 травня 2024 року, натомість в уточненій редакції апеляційної скарги апелянт просить скасувати ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 листопада 2015 року.

Таким чином, апелянту необхідно подати уточнену редакцію апеляційної скарги, в якій у прохальній частині необхідно зазначити вірну дату оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати їй строк для усунення недоліків, шляхом оформлення апеляційної скарги відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також сплати судового збору протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суддя-доповідач,

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кудіна Марія Геннадіївна, в частині оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 травня 2024 року залишити без руху, про що повідомити апелянта та надати їй строк для усунення недоліків, шляхом оформлення апеляційної скарги відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також сплати судового збору протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, якщо відповідно до цієї ухвали у встановлений строк вона не усуне недоліки апеляційної скарги, шляхом подання уточненої редакції апеляційної скарги, оформленої відповідно до вимог, визначених ст.356 ЦПК України, разом із копією відповідно до кількості учасників справи (у випадку подання уточненої редакції апеляційної скарги у паперовій формі) або разом з доказами надсилання її копії та копій доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 ЦПК України (у випадку якщо уточнена редакція апеляційної скарги буде подана через систему «Електронний суд»), а також подання або надіслання квитанції про сплату судового збору безпосередньо до суду апеляційної інстанції, апеляційна скарга буде визнана неподаною і підлягатиме поверненню апелянту.

Суддя С.Д. Джуга