Справа № 635/7733/24
Провадження № 2/635/4087/2024
У Х В А Л А

01 серпня 2024 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі судді Савченка Д.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить:

-здійснити поділ майна, а саме нежитлової будівлі загальною площею 108,4 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що є об`єктом права спільної власності подружжя;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ;

-стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти в сумі 350000,00 грн. в якості компенсації за понесені витрати в зв`язку з допомогою позивачем відповідачу у її справі про відступлення права вимоги на її спільне майно з колишнім чоловіком, а також понесених витрат на облаштування будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

-судові витрати стягнути з відповідача.

Крім того, ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю, загальною площею 108,4 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонити іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної нежитлової будівлі.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначає, що до Харківського районного суду Харківської області подається позовна заява за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна. Предметом спору по даній справі є визначення прав на спільне сумісне майно позивача і відповідача - нежитлова будівля, загальної площею 108,4 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , Придбана нежитлова будівля та земельна ділянка були оформлені на відповідача ОСОБА_2 . Є підстави вважати, що нежитлова будівля, що є спільною сумісною власністю позивача та відповідача, без згоди позивача може бути відчужено на користь третіх осіб, та у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову такою, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з приписами п.1 частини 1 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Предметом спору є поділ нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , що є спільною власністю подружжя та стягнення з ОСОБА_2 на користь позивача грошові кошти в сумі 350000,00 грн.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази про наявність у ОСОБА_2 будь-якої нерухомості, тобто заявником не надано жодних доказів наявності у відповідача нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , а так само придбання цього майна в період шлюбу, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення заяви.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 по справі № 554/1893/17 достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Крім того, заявником не надано суду доказів, які свідчать про намір відчужити спірне майно, а самого лише посилання на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення, без наведення відповідного обґрунтування та підтвердження належними доказами, недостатньо для задоволення даної заяви.

Викладені обставини дають суду підстави для відмови в задоволення заяви про забезпечення позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Суддя Д.М. Савченко