Справа №293/1153/24
Провадження № 2/293/493/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирського області Збаражський О.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

01.08.2024 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання про прийняття справи до свого провадження, суд дійшов висновку про направлення справи за територіальною підсудністю з наступних підстав.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру №722956 від 05.08.2024, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Крім того, згідно ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відомостей про наявність підстав, передбачених ч. 2 ст. 28 ЦПК України, для пред`явлення позову за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача, позовна заява не містить.

Місце проживання (мешкання) - це юридичний термін, під яким мається на увазі юридично оформлене місце, в якому індивідуум має постійне та довгострокове помешкання.

За ст. 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" місце проживання це житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги.

Реєструючи своє місце проживання чи перебування, особа з доброї волі інформує державу, установи, громадян про свою офіційну адресу, яка дозволяє в разі потреби повідомити (відшукати) її, тобто добровільно визначає обране нею контактне місце. Саме, виходячи з офіційної адреси учасників справи, ЦПК України врегульовує питання територіальної підсудності розгляду справ.

Статтею 378 ЦПК України визначено, що прийняття судом рішення з порушенням правил підсудності є підставою для скасування такого рішення.

Обставин, які б давали позивачу можливість пред`явити позов за місцем його проживання ОСОБА_1 в позові не зазначив.

З огляду на викладені вище обставини, суд дійшов висновку, що справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Черняхівського районного суду Житомирської області.

Відповідно до пункту 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Частиною 3 вказаної статті визначено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Враховуючи викладені вище обставини, справу слід передати за територіальною підсудністю до Вінницького міського суду Вінницької області.

Керуючись статтями 31, 259, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали цивільної справи №293/1153/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за територіальною підсудністю до Вінницького міського суду Вінницької області (адреса: 21050, м. Вінниця, вул. Грушевського, 17).

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ