УХВАЛА

30 липня 2024 року

м. Київ

справа № 754/14375/18

провадження № 61-9624ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року у справі за позовом заступника прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою, витребування майна та скасування державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року перший заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко О. В. (далі - приватний нотаріус), про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою та витребування майна, скасування державної реєстрації.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 07 червня 2022 року позов задоволено частково. Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , посвідчений 02.02.2012 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Курковською Я. Л. та зареєстрований в реєстрі за №1527. Визнано спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 46,5 кв. м, житловою площею 31,2 кв. м, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 відумерлою. Витребувано у ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Києва квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 46,5 кв. м, житловою площею 31,2 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 366. В іншій частині вимог відмовлено. Вирішено питання про судові витрати та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Київської міської прокуратури витрати по сплаті судового збору в сумі 23 026,24 грн.

Додатковим рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь Київської міської прокуратури судовий збір в сумі 3 842,00 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року апеляційну ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 07 червня 2022 року в частині вирішення вимог про визнання спадщини відумерлою та витребування майна та додаткове рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 вересня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про задоволення позовних вимог. Визнано спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , відумерлою. Витребувано у ОСОБА_1 на користь територіальної громади міста Києва квартиру АДРЕСА_1 .

У липні 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , звернулася через підсистему «Електронний суд» до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду від 15 липня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків касаційної скарги.

У визначений в ухвалі строк заявник усунув недоліки касаційної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

За змістом частини сьомої статті 394 ЦПК України та відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставами касаційного оскарження судового рішення суду апеляційної інстанції заявник зазначає неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального і порушення норм процесуального права, вказавши, що апеляційний суд застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 18 вересня 2023 року у справі № 582/18/21, від 30 липня 2020 року у справі № 752/13695/18, від 20 березня 2019 року у справі № 521/8368/15-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 2-4352/11, від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19, від 14 грудня 2022 року у справі № 461/12525/15-ц, від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20, від 21 вересня 2022 року у справі № 908/976/19, від 21 грудня 2022 року у справі № 914/608/20, від 18 квітня 2024 року у справі № 754/14375/18 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Враховуючи, що судом не встановлено підстав для залишення касаційної скарги без руху, відмови у відкритті касаційного провадження чи повернення касаційної скарги, зважаючи на те, що доводи касаційної скарги містять посилання на передбачені законом підстави касаційного оскарження судових рішень, отже наявні підстави для відкриття касаційного провадження з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Безпосередньо у касаційній скарзі викладено клопотання про зупинення дії постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Згідно з частиною першою статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Клопотання про зупинення виконання (дії) судового рішення має бути мотивованим, містити достатні та обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, підтверджені певними доказами. У клопотанні особа повинна навести обґрунтування своїх вимог та довести, що захист її прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим повернення виконання судових рішень у разі, якщо вони будуть скасовані. Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення, суд касаційної інстанції враховує існування об`єктивної необхідності у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Враховуючи обов`язковість судового рішення, клопотання про зупинення його дії має бути достатньо обґрунтованим та відповідати законодавчо закріпленим гарантіям врахування прав та інтересів усіх учасників справи, забезпечувати збалансованість їх інтересів.

Зміст касаційної скарги не містить доводів про необхідність зупинення дії постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року, тому на підставі статті 436 ЦПК України, Суд відмовляє у його задоволенні.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом заступника прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою, витребування майна та скасування державної реєстрації, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року.

Витребувати з Деснянського районного суду міста Києва матеріали справи № 754/14375/18.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , про зупинення дії постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, в 10-денний строк з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков Р. А. Лідовець Д. Д. Луспеник