Справа № 591/8960/23
Провадження № 2-с/592/224/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2024 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м.Суми Князєв В.Б., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу та його поворот, виданого за заявою Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком,

встановив:

31.07.2024 боржник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою й просить скасувати судовий наказ, виданий 08.11.2023 по справі № 591/8960/23, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» заборгованості по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком за період з 01.12.2021 р. по 30.09.2023 р. у сумі 5 914 грн. 90 коп. та судовий збір у сумі 268 грн. 40 коп.; вирішити питання про поворот виконання судового наказу №591/8960/23 та в порядку повороту виконання судового наказу стягнути з Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» на його користь безпідставно стягнену суму коштів в розмірі 7116,13 грн.

Боржник не погоджується з вимогами стягувача та вважає їх необґрунтованими.

Також в заяві про скасування судового наказу міститься клопотання про поновлення строку звернення до суду із заявою про скасування судового наказу. Причини пропуску строку зазначено, що про існування судового наказу він дізнався у липні 2024.

Дослідивши матеріали заяви, матеріали справи № 591/8960/23, провадження №2-н/592/2865/23, суд дійшов наступних висновків.

Положеннями ч. 1 ст. 170 ЦПК України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що 08.11.2023 Ковпаківським районним судом м. Суми за заявою Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» виданий судовий наказ № 591/8960/23, провадження № 2-н/592/2865/23 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» заборгованості по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком за період з 01.12.2021 р. по 30.09.2023 р. у сумі 5 914 грн. 90 коп. та судовий збір у сумі 268 грн. 40 коп.

Перед видачею наказу судом отримана інформація про зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідною довідкою.

04.12.2023 вказаний судовий наказ та додані до нього документи було направлено боржнику за адресою: АДРЕСА_1 , та вже 15.12.2023 вказану кореспонденцію отримано особисто, а саме ОСОБА_1 про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою «вручено 15.12.2023», особисто « ОСОБА_1 ». Рекомендоване повідомлення з відміткою про вручення повернулося до суду 18.12.2023, про що свідчить штамп суду, та знаходиться в матеріалах справи.

31.07.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу.

Суд звертає увагу, що для подачі заяви про скасування судового наказу визначальним є саме момент отримання судового наказу боржником поштовою кореспонденцією. Тобто з моменту отримання копії судового наказу до моменту звернення до суду про скасування судового наказу пройшло більше пів року.

Конституційний Суд України у рішенні від 29.06.2010 №17-рп/2010 звернув увагу на те, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституційний Суд України в абзаці другому підпункту 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення від 02.11.2004 N 15-рп/2004 зазначив, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.

Одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Поважними причинами для поновлення строку у розумінні статті 127, частини другої статті 171 ЦПК України є лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку не оформлено окремим документом, крім того не містить обґрунтування пропуску строку, причин, які вплинули на пропуск процесуального строку, докази якими боржник підтверджує наявність перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій. Визначальним для вирішення поважності причини пропуску строку є саме те, з якої поважної причини заявник не звернувся до суду саме в період з 15 грудня 2023 по 31.07.2024 включно.

Незважаючи на наведене боржником не зазначені відповідні обставини та докази на їх підтвердження.

За таких обставин клопотання про поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу Ковпаківського районного суду м. Суми у справі 591/8960/23, провадження №2-н/592/2865/23 від 08.11.2023 задоволенню не підлягає, а тому слід відмовити у поновленні строку.

Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч.1 ст. 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви (ч.2 ст.171 ЦПК України).

Відтак, оскільки пропущений строк на подачу заяви про скасування судового наказу та відсутні підстав для його поновлення строку, заява підлягає поверненню заявнику.

Згідно ч. 6 ст. 444 ЦПК України, до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року N 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.

Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Враховуючи вищевикладене, заява про поворот виконання судового наказу також не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладе та керуючись ч. 2 ст. 171, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу, виданого Ковпаківським районним судом м. Суми у справі 591/8960/23, провадження № 2-н/592/2865/23 від 08.11.2023 за заявою Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу судового наказу, виданого Ковпаківським районним судом м. Суми у справі 591/8960/23, провадження № 2-н/592/2865/23 від 08.11.2023 за заявою Приватного ремонтно-будівельного підприємства «РЕМБУД» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком - повернути боржнику ОСОБА_1 .

В іншій частині вимог заяви відмовити.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.Б. Князєв