ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 754/8268/24
провадження № 2/753/8105/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

06 червня 2024 року до Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначила, що вона проживала разом з ОСОБА_2 у цивільному шлюбі з 2019 року по лютий 2022 року. Сторонами було прийнято рішення про купівлю квартири. Позивач надала відповідачу кошти у розмірі 300 000 грн для оплати першого внеску та для наступних щомісячних платежів.Відповідач від свого імені вирішив питання щодо купівлі квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Через певний час відповідач почав провокувати сварки, пара розійшлася, відповідач не виходить на зв`язок із позивачкою, а тому вона звернулася до суду із даним позовом для подальшого захисту своїх прав, та просить суд встановити факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу між нею та відповідачем з 01 травня 2019 року по 28 лютого 2022 року.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року справу було передано за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

23 липня 2024 року справа надійшла до зазначеного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 липня 2024 року цивільну справу № 754/8268/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 26 липня 2024 року.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не надано квитанцію про сплату судового збору. Поряд з цим, позивач заявляє клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, яке обґрунтоване тим, що вона втратила роботу, не має доходу, перебуває на утриманні батьків пенсіонерів.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» .

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік умов за наявності яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Отже, розсуд суду обмежується умовами доведення позивачем належними та достатніми доказами тяжкого майнового стану, які нададуть змогу суду дійти висновку про наявність підстав для відстрочення судового збору.

Однак, позивачем не надано об`єктивних доказів того, що станом на дату звернення до суду із позовною заявою її майновий стан не дозволяє здійснити сплату судового збору у встановленому законом розмірі, в тому числі не надано доказів того, що сума судового збору, яка в цьому випадку становить 1211,20 грн перевищує 5% розміру річного доходу позивача за 2023 рік. Доказів того, що позивачка втратила роботу та перебуває на утриманні батьків до заяви не додано.

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн, який підлагає сплаті позивачем.

Суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини, за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір - це певний законний обмежувальний захід, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих і безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Виходячи з наведеного, зважаючи на те, що позивачем при зверненні із клопотанням про відстрочення судового збору не надано достатніх доказів на підтвердження скрутного майнового стану, які б у сукупності із іншими поданими доказами надали можливість суду дійти висновку про обґрунтованість поданого клопотання та наявність умов для відстрочення спати судового збору, суд не знаходить підстав для задоволення поданого клопотання.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтям 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме сплатити та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому Законом розмірі та порядку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова