Справа № 158/1815/24
Провадження № 2-о/0158/50/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без розгляду

01 серпня 2024 року м. Ківерці

Ківерцівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Поліщук С.В.,

з участю секретаря Квач Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ківерці в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Рожищенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , Міністерство оборони України про встановлення факту батьківства, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Ківерцівського районного суду Волинської області перебуває цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Рожищенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , Міністерство оборони України про встановлення факту батьківства.

Ухвалою судді Ківерцівського районного суду Волинської області від 05 червня 2024р. відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами окремого провадження, залучено до участі у справі у якості заінтересованої особи Міністерство оборони України, призначено судове засідання.

Відповідно до ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, які суперечать завданню цивільного судочинства. Суд відповідно до ч.ч.3,4 цієї ж статті зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового розгляду. Ця норма закону повинна дисциплінувати позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулювати його належно користуватися як своїми процесуальними правами, так і процесуальними обов`язками.

Згідно ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У контексті наведеного суд вбачає, що в розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи.

Дана цивільна справа призначалась до судового розгляду по суті на 15.07.2024р. та 01.08.2024р., про що заявник по справі ОСОБА_1 та її представники адвокати Огородник Б.В. та ОСОБА_3 були повідомлені належним чином, що стверджується розпискою про явку в судове засідання та довідками про доставку електронного листа, а також рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (повістка), яка направлялась за місцем реєстрації (проживання) заявника по справі ОСОБА_1 (а.с. 68, 93-96). Клопотання про розгляд справи у відсутності сторони заявника по даній цивільній справі до суду не надходило та з заяви про встановлення факту батьківства не вбачається.

За таких обставин суд вважає, що заявник по справі ОСОБА_1 та її представники адвокати Огородник Б.В. та ОСОБА_3 належним чином повідомлені про дату, час і місце судових засідань.

Таким чином неявка заявника та її представників в судове засідання позбавила суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення справи по суті.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 223 ЦПК України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19).

Оцінюючи характер процесу та його значення для заявника, слід врахувати, що, звернувшись до суду з заявою, заявник не з`являється у судові засідання, не надає належні та допустимі докази причин поважності неявки, що свідчить про байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення заявлених вимог на теперішній час.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством для належного повідомлення заявника ОСОБА_1 та її представників адвокатів Огородник Б.В. та ОСОБА_3 про розгляд справи.

Поважність причин пропуску судових засідань позивачем (заявником), викладена у правовій позиції Верховного Суду у постанові від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), у якій зазначено, що правове значення має лише належне повідомлення позивача (представника) про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. До таких висновків також дійшов ВС у постанові від 25.03.2020р. справа №521/10136/18.

Частиною 5 ст.223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

У зв`язку з наведеним, враховуючи розумність строків розгляду справи судом, суд вважає за необхідне залишити вказану заяву без розгляду, оскільки заявником по справі ОСОБА_1 та її представниками адвокатами Огородник Б.В. та ОСОБА_3 клопотання про розгляд справи без їх участі суду не подавалось, без поважних причин повторно не з`явилась у судові засідання, при цьому були повідомлені належним чином.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-261 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Рожищенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не позбавляє такого заявника права повторно звернутися до суду з тотожною заявою, якщо він дійде висновку про необхідність судового захисту своїх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду або з поданням скарги через Ківерцівський районний суд Волинської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ківерцівського районного суду С.В.Поліщук