Справа №:755/3567/24
Провадження №: 2/755/3111/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію,

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»), звернулося до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 25 107,89 грн та судові витрати, що складаються із витрат на оплату судового збору у розмірі 2 684,00 грн та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000,00 грн.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 12 квітня 2023 року за адресою відповідача представниками позивача було виявлено порушення пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), що відповідає пункту 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР після відключення 19 вересня 2021 року без порушення схеми обліку. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 023166. Вартість неврахованої електричної енергії визначено комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними в розмірі 25 107,89 грн за період з 12 жовтня 2022 року по 11 квітня 2023 року. Оскільки зобов`язання зі сплати заборгованості за спожиту необліковану електричну енергію відповідачем не виконано, позивач просить стягнути з ОСОБА_2 заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 25 107,89 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 березня 2024 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

У встановлений судом строк відповідач ОСОБА_1 відзив на позов не подала. Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, отримав син відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 27 квітня 2024 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.

Відповідно до частини третьої статті 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

23 травня 2024 року до суду надійшла заява представника позивача ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - адвоката Гаєвої Ю.В., про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, у якій представник просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000,00 грн. До заяви додано акт надання послуг від 22 травня 2024 року до договору про надання правової допомоги від 15 квітня 2020 року № 308-20.

Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані позивачем докази, суд приходить до таких висновків.

Правовідносини на час виникнення спору між сторонами із споживання житлово - комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги».

Відповідно до частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний: 1) укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом; 2) своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини;

3) забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу; 4) власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку; 5) оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами, тощо.

Відповідно до статті 68 Житлового кодексу Української РСР наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Радою Міністрів Української РСР.

Відповідно до статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Правила роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП від

14 березня 2018 року № 312, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови..

Відповідно до пунктів 2.3.1-2.3.3 Правил на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку ; 2.3.2 - для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки; 2.3.3 - електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.

Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.

Пунктом 2.3.4 Правил встановлено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Відповідно до підпунктів 1, 4, 5, 6 пункту 3.1.6 Правил постачання електричної енергії споживачу здійснюється, якщо: 1) об`єкт споживача підключений до мереж оператора системи у встановленому законодавством порядку; 4) за усіма точками комерційного обліку на об`єкті (об`єктах) споживача, за якими здійснюється (планується) постачання електричної енергії, укладено договір з постачальником послуг комерційного обліку про надання послуг комерційного обліку електричної енергії; 5) відсутній факт припинення/призупинення постачання електричної енергії або надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у випадках, передбачених законодавством у сфері енергетики; 6) відсутня прострочена заборгованість за договорами про постачання електричної енергії або про надання послуг системи розподілу/передачі.

При цьому, підпунктом 3 пункту 5.1.1 Правил передбачено, що оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Також підпунктом 20 пункту 5.5.5 Правил вставлено обов`язок споживача не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії.

За змістом пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

У пункті 8.2.6 ПРРЕЕ зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії.

Відповідно до підпункту 7 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

З договору про користування електричною енергією від 27 квітня 2005 року, укладеного між ОСОБА_1 та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», встановлено, що споживачем за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_1 , особовий рахунок - НОМЕР_1 .

12 квітня 2023 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає пункту

8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР після відключення 19 вересня 2021 року без порушення схеми обліку.

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення від 26 квітня 2023 року

№ АП 023187. Акт підписали представники енергопостачальника та споживач ОСОБА_4 , що є чоловіком ОСОБА_1 .

Відповідно до наряду-допуску від 12 квітня 2023 року № 553 акту для усунення виявлених порушень квартиру відключено від електромережі, опломбовано клемну кришку пломбою- 31758886.

При цьому, з наряду-допуску від 19 вересня 2021 року № 35862 вбачається, що 19 вересня

2021 року споживача ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , відключено від електромережі.

Відомостей про повторне підключення споживача за особовим рахунком № НОМЕР_1 до електромережі після 19 вересня 2021 року матеріали справи не містять.

25 травня 2023 року відбулось засідання комісії по розгляду акту про порушення від 12 квітня 2023 року № АП 023166, про що складено протокол від 25 травня 2023 року № 498. На засіданні комісії було вирішено провести нарахування згідно з пунктом № 8.4.11 та за формулою № 5 визначеною Главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 5,000 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби - 24 год. Період нарахування з 12 жовтня 2022 року по 11 квітня 2023 року, всього підлягає до сплати 25 107,89 грн.

Також матеріали справи містять докази повідомлення ОСОБА_5 , що є споживачем за адресою: АДРЕСА_1 , про засідання комісії.

03 липня 2023 року позивачем на адресу відповідача направлялася вимога про сплату заборгованості за актом про порушення від 26 квітня 2023 року № 023187, відповідно до протоколу від 29 червня 2023 року № 632.

Як стверджує позивач, відповідачем розмір заборгованості не погашено, а тому станом на дату звернення до суду з даним позовом розмір заборгованості складає 25 107,89 грн.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів щодо сплати ним грошових коштів за отримані від позивача послуги.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Також відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, а також враховуючи, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою, де було виявлено порушення, на підставі Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, остання несе відповідальність за вказані порушення, при цьому, борг за необліковану електричну енергію в добровільному порядку не сплачений.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідач не скористалась своїм правом, передбаченим статтями 76-83, 174, 199 ЦПК України, та не подала суду обґрунтованих заперечень щодо вимог позивача та доказів на їх спростування.

Враховуючи вище вказане, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості в загальному розмірі 25 107,89 грн є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Що стосується вимоги про стягнення судових витрат суд зазначає таке.

Згідно частини восьмої статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до положень статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до положень статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Судові витрати на правничу допомогу це фактично понесені стороною і документально підтверджені витрати, пов`язані з наданням цій стороні правової допомоги адвокатом або іншим спеціалістом в галузі права при вирішенні цивільної справи в розумному розмірі з урахуванням витраченого адвокатом часу.

Згідно з частиною першою статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат, учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, на користь якої ухвалене рішення, за рахунок іншої сторони. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі № 814/698/16.

Згідно із статтею 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідача.

Враховуючи те, що в матеріалах справи містяться документально підтверджені витрати позивача на правову допомогу на загальну суму 5 000,00 гривень, суд дійшов висновку про задоволення даної вимоги. Отже, з відповідача підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі - 5 000,00 грн

Витрати на оплату судового збору, підтверджено платіжною інструкцією від 15 лютого

2024 року № 3331736 про оплату судового збору на суму 3 028,00 грн.

У прохальній частині позову позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» судових витрат по оплаті судового збору у розмірі 2 684,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, з урахуванням заявлених вимог позивача щодо стягнення суми судового збору, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 684,00 грн та витрати на професійну правову допомогу у розмірі 5 000,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 81, 89, 137, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, суд -

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії в розмірі

25 107,89 (двадцять п`ять тисяч сто сім гривень 89 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» судовий збір у розмірі 2 684,00 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000,00 (п`ять тисяч гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивач - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», ідентифікаційний код юридичної особи в , адреса місцезнаходження: вул. Новокостянтинівська,

20, м. Київ, 04080.

Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_2 .

Повне рішення суду виготовлено 24 липня 2024 року.

Суддя О.О. Хромова