Справа № 752/5984/24
Провадження № 2/752/4119/24
У Х В А Л А

Іменем України

17 липня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря судового засідання - Крушельницької Д.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришко Наталія Валеріївна, про визнання відмови від спадщини на користь іншого спадкоємця, визнання права на спадкування разом із спадкоємцями другої черги та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

Адвокат Іванова Н.О. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришко Наталія Валеріївна, про визнання відмови від спадщини на користь іншого спадкоємця, визнання права на спадкування разом із спадкоємцями другої черги та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 25 березня 2024 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовчий розгляд справи у судовому засіданні за участі сторін.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 квітня 2024 року в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Іванової Н.О. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовлено.

29 квітня 2024 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від ОСОБА_2 з доказами направлення його копії іншим учасникам процесу. Разом із відзивом ОСОБА_2 подано заяву про витребування додаткових доказів у справі на підставі ст. 84 ЦПК України.

04 липня 2024 року, 15 липня 2024 року та 17 липня 2024 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшли клопотання представника позивача адвоката Іванової Н.О. про витребування доказів, про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції та про зміну статусу третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на третю особу, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_4 , подає позовну заяву з додатками, клопотання про долучення доказів з додатками.

В підготовче засідання 17 липня 2024 року сторони не з`явилися.

Позивач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про підготовче засідання про що свідчить поштове повідомлення про вручення судового відправлення, повторно в підготовче засідання не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності та про відкладення розгляду справи не надходило.

Від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Скиба С.Е. надійшла заява про проведення підготовчого засідання за її відсутності. Вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 потрібно залишити без розгляду з тих підстав, що позовну заяву підписано і подано представником позивача - адвокатом Івановою Н.О., яка не має повноважень представляти позивача у Голосіївському районному суді м. Києва, крім того, позивач повторно не з`явився в підготовче засідання будучи належним чином повідомленим про розгляд справи.

Від відповідача ОСОБА_3 та третьої особи ОСОБА_4 надійшли заяви про проведення підготовчого засідання без їх участі та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришко Н.В. в підготовче засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила.

Суд, дослідивши позовну заяву, матеріали справи встановив наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 175 ЦПК позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Положеннями ч. 7 ст. 177 ЦПК унормовано, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Представництво за своєю природою - це організаційне правовідношення, змістом якого є повноваження однієї особи (представника) діяти від імені, в інтересах іншої особи, яке виникає з договору, закону, акта органу публічної влади. Крім того, представництвом є діяльність представника, спрямована на реалізацію наданих йому повноважень. Змістом відносин представництва є повноваження, без яких останнє не може існувати. Як повноваження розуміють систему двох суб`єктивних прав представника, одне з яких є абсолютним, інше - відносним. Абсолютне право представника містить у собі можливість вчинення певних дій від імені та в інтересах особи, а відносне право полягає у тому, що представник вправі розраховувати на те, що всі юридичні наслідки, створені його діями, виникнуть лише для особи, яку він представляє, а не для самого представника.

Разом з тим, суд зазначає, що реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником.

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Таким чином, обов`язок суду перевірити належність доказів наявності у представника права вчиняти конкретну процесуальну дію зумовлений, головним чином тим, що такий представник виступає самостійно в суді від імені довірителя (особи, яка відмовилася захищати в сумі свої права в порядку самопредставництва) і виконує процесуальні дії виключно в інтересах довірителя, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для нього права та обов`язки.

Отже, суд зобов`язаний перевірити щонайменше дві складових представництва, а саме факт наявності повноважень на представництво інтересів певної особи та обсяг таких повноважень, зокрема право на звернення з відповідним процесуальним документом до суду у конкретний момент часу.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені ОСОБА_1 підписано його представником - адвокатом Івановою Наталією Олексіївною (а.с.7 на звороті).

На підтвердження повноважень адвокат надала ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АР №1144673 (а.с.8).

Відповідно до частини 1 статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 2 ст. 62 ЦПК повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги в Україні (нова редакція) встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1). Ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. Підпунктами 12.1 - 2.13 пункту 12 Положення передбачені реквізити які містить ордер.

Так, всупереч приписам п.12.4 п.12 Положення, адвокатом Івановою Н.О. надано до Голосіївського районного суду міста Києва ордер серія АР №1144673 на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1 , на підставі договору про надання правової допомоги, уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №124 від 12 лютого 2024 року в Голосіївському районному суді міста Запоріжжя. Даного суду не існує.

Таким чином ордер не містить обов`язкових реквізитів, передбачених Положенням, що вказує на його дефектність та виключає, в даному випадку, можливість посилання на ордер як на документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Крім цього, адвокатом Івановою Н.О. також подано електронний ордер, що міститься в матеріалах справи, про що суд зазначає наступне.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер. Тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків Верховного Суду, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією (Ухвала ВС від 22 травня 2023 року у справі № 713/2857/21 (провадження № 61-12392св22), Постанова ВС від 08 червня 2023 року у справі № 466/566/22 (провадження № К/990/25689/22).

Адвокатом Івановою Н.О. подано клопотання про витребування доказів, про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, до яких додано ордер на надання правничої (правової) допомоги, сформований в системі «Електронний суд» 25 березня 2024 року, в якому зазначено, що на підставі ордеру № АР1102839 від 2024-03-25 р., виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №76 від 2023-12-04 р. ОСОБА_1 надається правнича допомога у судах.

З огляду на те, що паперовий ордер, виданий на представництво інтересів ОСОБА_1 в Голосіївському районному суді м. Запоріжжя, має розбіжності із сформованим через модуль у підсистемі «Електронний суд» у встановленій адміністратором формі ордером в даті та реквізитах, то останній не є належним доказом на підтвердження повноважень адвоката, суд вважає, що адвокатом Івановою Н.О. не підтверджено повноваження на представлення інтересів позивача ОСОБА_1 при зверненні до суду з позовною заявою.

Крім цього, 15 липня 2024 року до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла заява від адвоката Іванової Н.О., як представника ОСОБА_4 , про зміну статусу третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на третю особу, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_4 .

До заяви долучено позовну заяву з додатками та ордер №АР1131538 від 2023-10-05 р., сформований в системі «Електронний суд» 05 жовтня 2023 року, в якому зазначено, що на підставі ордеру № АР1131538 від 2023-10-05 р., виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №25 від 2023-02-23 р. ОСОБА_5 у судах.

З огляду на те, що в матеріалах справи відсутній паперовий ордер, виданий у відповідності до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, а сформований через модуль у підсистемі «Електронний суд» у встановленій адміністратором формі не є належним доказом на підтвердження повноважень адвоката, крім того виданий на представництво інтересів ОСОБА_5 , який не є учасником процесу, суд вважає, що адвокатом Івановою Н.О. також не підтверджено повноваження на представлення інтересів третьої особи ОСОБА_4 при зверненні до суду з позовною заявою, а тому остання підлягає поверненню.

При цьому, Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази подаються в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, делегованих йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

При цьому, суд вважає за необхідне підкреслити, що така позиція не є проявом надмірного формалізму, оскільки відсутність належним чином оформленого за правилами Положення ордеру унеможливлює встановити волевиявлення ОСОБА_1 на надання повноважень адвокату щодо його представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду, адже в матеріалах справи відсутній належним чином оформлений ордер, який підтверджує повноваження адвоката.

Крім того, суд звертає увагу на те, що, повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви та звернення з позовом до суду, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтами та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Проте, позовна заява підписана представником позивача за відсутності підтвердження повноважень такої особи на підписання позовної заяви та звернення з позовом до суду згідно з договором про надання правничої допомоги, а копія ордеру, наданого представником позивача до суду, надає повноваження представнику представляти інтереси позивача у Голосіївському районному суді м. Запоріжжя.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

П.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

Відтак, оскільки позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, то відповідно до п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України позов ОСОБА_1 слід залишити без розгляду, а позовну заяву ОСОБА_4 , подану адвокатом Івановою Н.О. відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України слід повернути відправнику.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 185,197,199,200,257,260-261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришко Наталія Валеріївна, про визнання відмови від спадщини на користь іншого спадкоємця, визнання права на спадкування разом із спадкоємцями другої черги та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, залишити без розгляду.

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гришко Наталія Валеріївна, про визнання відмови від спадщини на користь іншого спадкоємця, повернути.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду згідно з частиною другою статті 257 ЦПК України не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.В. Слободянюк