Справа № 390/901/24
Провадження № 2/390/315/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" липня 2024 р.Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Квітки О.О.,

при секретарі - Шульзі А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кропивницький за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 28.10.2020 Фортечним районним у місті Кропивницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану ПСМУ МЮ (м. Дніпро), актовий запис № 506; стягнути з ОСОБА_2 (далі - відповідач, ОСОБА_2 ) на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи від дня пред`явлення заяви до суду і до досягнення ним повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що з 28.10.2020 перебувають з відповідачем в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що протягом останнього року їхні стосунки їз чоловіком розладились, зникло взаєморозуміння та взаємоповага, мають протилежні погляди на життя, ведення спільного господарства припинено, постійні сварки призвели до того, що сімейне життя між ними поступово погіршувалося і в результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Тривалий час позивач та відповідач проживають окремо. Син ОСОБА_3 проживає з позивачем та перебуває на її повному утриманні. Тому вона вимушена звернутися до суду із цією заявою.

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 23.05.2024 провадження у справі відкрито та призначено до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Від сторін клопотання про проведення розгляду справи з їх викликом в судове засідання не надійшло, правом на подання відзиву на позов відповідач не скористався, натомість 19.07.2024 представник відповідача подала до суду заяву, в якій просить розглядати справу без участі сторони відповідача, тому суд провів розгляд справи за наявними у ній матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрували шлюб 28.10.2020 у Фортечному районному у місті Кропивницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану ПСМУ МЮ (м. Дніпро), актовий запис № 506 (а.с. 6).

В шлюбі в них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яка міститься в матеріалах справи (а.с. 10).

Відповідно до витягу з реєстру Соколівської територіальної громади ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9).

Згідно із довідкою Соколівської сільської ради від 23.04.2024 № 14.4-12/480 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дійсно проживає за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 17).

Частина 1 ст.110 СК України зазначає, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно із ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з подружжя, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі встановленого, суд вважає, що сім`я сторін розпалася і відновлена бути не може, приходить до висновку, що шлюб носить формальний характер, а тому підлягає розірванню.

Зважаючи на позицію позивача, яка викладена в позовній заяві, після розірвання шлюбу прізвище позивача змінити на дошлюбне - ОСОБА_5 .

Згідно з частиною другою статті 27 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ч. 9 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Статтею 141 СК України визначено принцип рівності прав та обов`язків батьків щодо дитини.

Правовідносини сторін, що виникли, полягають в обов`язку батьків утримувати своїх неповнолітніх дітей та праві позивача при ухиленні відповідача від цього обов`язку на стягнення аліментів в судовому порядку.

Згідно із ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Частина 3 ст.181 СК України передбачає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до положень ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття (чч. 1-3 ст.183 СК України).

Відповідно до ч.1 ст.191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Враховуючи зазначене, виходячи з вимог розумності та справедливості, суд вважає, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути аліменти на утримання їх спільної дитини в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

В ч. 1 ст. 141 ЦПК України зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За клопотанням позивача про повернення надлишку сплаченого судового збору встановлено, що при подачі заяви до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 2422,40 грн, що підтверджується оригіналом квитанції № 0.0..1 від 17.04.2024.

Згідно з п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при подачі до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується в розмірі 0,4 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 1211,20 грн.

Вирішуючи питання щодо судових витрат, суд враховує, що позивачка звільнена від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про стягнення аліментів, відповідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», а тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1211,20 грн за вимогу про стягнення аліментів на утриманні дитини, а судовий збір в розмірі 1211,20 грн підлягає поверненню позивачу, як надмірно сплачений, що відповідає вимогам ч.2 ст.6, п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1211,20 грн, сплачений нею за вимогу про розірвання шлюбу.

На підставі ст.ст.105, 110, 112-114, 180-183, 191 СК України, керуючись ст.ст. 4-5, 7, 10, 12-13, 77-81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263- 265, 272, 273, 352, 354, 430 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 28.10.2020 Фортечним районним у місті Кропивницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану ПСМУ МЮ (м. Дніпро), актовий запис № 506, - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне - ОСОБА_5 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Стягнення проводити з 17.04.2024 до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 (двадцять) к.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 (двадцять) к. за вимогу про стягнення аліментів.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , надмірно сплачений судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 (двадцять) к. відповідно до квитанції № 0.0..1 від 17.04.2024, призначення платежу: *;101; ;22030101; Судовий збiр за позовом ОСОБА_1 , Кіровоградський районний суду Кіровоградської області 04.2024).

Рішення суду в частині стягнення аліментів, у межах суми платежу за один місяць, підлягає негайному виконанню.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються наступні реквізити сторін та інших учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя О.О.Квітка