Провадження № 2/752/5915/24
У Х В А Л А

Іменем України

15 липня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Архіпов Олександр Юрійович, до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява та за результатами проведеного 08 липня 2024 року автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передана до провадження судді Слободянюк А.В.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне подану заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст.185 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Статті 175, 177 ЦПК України визначають вимоги до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,7 кв.м., житловою площею 19,7 кв.м.;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,7 кв.м., житловою площею 19,7 кв.м.;

- стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 66 000,00 грн. доходу за Договором оренди квартири від 31 травня 2023 року.

За приписами ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Убачається, що ціна цього позову позивачем визначена та складається із останньої відомої вартості спірної квартири (1 050 014,00 грн.) та заявлених до стягнення з відповідачки доходів від її оренди (66 000,00 грн.).

На підтвердження вартості спірного майна позивачем додано договір купівлі-продажу квартири станом на 15 травня 2019 року, за яким ринкова вартість квартири становить 1 050 014,00 грн.

Так, в даному випадку позивачем заявлено вимоги, у яких ціна позову залежить від вартості оспорюваного майна, що передбачено ст. 176 ЦПК України.

В той же час, як встановлено ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто розмір судового збору у даній категорії справ, встановлюється безпосередньо від ціни позову, яку позивач має визначити від повної вартості всього майна, який сторона просить поділити (визнати за ним право власності).

Так, вбачається, що у своєму позові позивач зазначає ціну даного позову, від якої сплатив судовий збір за подання позовної заяви у сумі 7267,20 грн.

Разом з тим, відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12 липня 2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений обов`язковим.

А, отже, сума судового збору, яка підлягає сплаті при пред`явленні до суду даного позову майнового характеру - має визначатись, з урахуванням оцінки спірного майна на момент подачі позову до суду.

Разом з тим, позивачем сплачено судовий збір згідно зі ставками Закону України «Про судовий збір» відповідно до яких, позовна заява про поділ майна при розірванні шлюбу справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте вказана норма не стосується вимоги про поділ спільного майна подружжя без заявлення вимоги про розірвання шлюбу.

Відповідно до підпункту 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3028,00 гривень.

Тобто, відповідно до Закону України «Про судовий збір», 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб еквівалентно 15140,00 грн. (5 х 3028,00 грн.).

Враховуючи наведене, за подання позову позивачу необхідно доплатити судовий збір за вимоги майнового характеру (з урахуванням актуальної вартості спірної квартири на момент звернення до суду з позовом) у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140, грн.)

Зазначений судовий збір необхідно сплатити (доплатити) за наступними реквізитами Голосіївського районного суду м. Києва:

отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Голосіїв.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0026002

Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Голосіївський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Також, позивач окремим пунктом у прохальній частині позовної заяви просить суд вжити заходи забезпечення позову до вирішення по суті та набрання рішенням законної сили, а саме: накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,7 кв.м., житловою площею 19,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, яка зареєстрована за ОСОБА_2 ; зобов`язати ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам відчужувати, передавати у володіння чи користування третім особам, вносити до статутних капіталів юридичних осіб, передавати в іпотеку та/або будь-яке інше обтяження квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35,7 кв.м., житловою площею 19,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 без згоди ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

При цьому, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, відшкодування шкоди, усунення перешкод у користуванні власністю). По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Разом з цим, в прохальній частині позовної заяви серед іншого позивач просить забезпечити позов шляхом накладання арешту.

Однак, зазначення в прохальній частині позовної заяви вимоги про забезпечення позову є процесуально недопустимим, адже дана заява оформлюється окремими процесуальними документами та має відповідати положенням ст.ст.149,150,183 ЦПК України.

Відтак, позивачу необхідно визначитись із змістом позовних вимог та надати суду позовну заяву в новій редакції разом із копіями заяви відповідно до кількості учасників процесу.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 27, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Архіпов Олександр Юрійович, до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали та попередити що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. При цьому, п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк