УХВАЛА

29 липня 2024 року

м. Київ

справа № 759/8675/22

провадження № 61-10082ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу представника Державної іпотечної установи - адвоката Чалова Андрія Олексійовича, на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2024 року у справі за позовом Державної іпотечної установи до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2024 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника Державної іпотечної установи - адвоката Чалова А. О., на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2024 року.

Касаційна скарга була подана з пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки відправлена до Верховного Суду засобами поштового зв`язку 12 липня 2024 року.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на подання касаційної скарги, в якому заявник вказує, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, оскільки копію оскаржуваного судового рішення заявником отримано засобами поштового зв`язку 29 травня 2024 року.

Також заявник вказує, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, інтенсивність обстрілів м. Києва та Київської області, планові та аварійні відключення електроенергії у червні та липні 2024 року, вважає такий строк пропущено з поважних причин.

Також, у липні 2024 року до Верховного Суду надійшла заява, в якій представник ОСОБА_1 - адвокат Трутнєв С. В. заперечує щодо прийняття до розгляду вказаної касаційної скарги, зокрема у зв`язку з недоведеністю поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення апеляційного суду.

Верховний Суд визнає необґрунтованими доводи клопотання Державної іпотечної установи, з огляду на таке.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки у зв`язку із запровадженням такого не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків.

У клопотанні заявник посилається на загальновідомі обставини, при цьому не наводить змістовних міркувань неможливості подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня отримання копії постанови апеляційного суду - 29 травня 2024 року, у наведеному випадку строк закінчився 28 червня 2024 року, водночас планові та аварійні відключення електроенергії, на які посилається заявник, мали місце у липні 2024 року, тобто, за межами тридцяти денного строку з дня отримання заявником судового рішення.

При цьому, як вказано вище, касаційна скарга подана 12 липня 2024 року.

Також Верховний Суд констатує відсутність доказів отримання заявником копії постанови апеляційного суду 29 травня 2024 року, та враховуючи тривалий термін з часу ухвалення оскаржуваного судового рішення 23 січня 2024 року та його отримання заявником 29 травня 2024 року, не наведено жодних обґрунтувань наявності перешкод в отриманні цього рішення у межах розумного строку з дня його ухвалення.

Серед іншого Верховний Суд враховує процесуальну поведінку заявника, який відповідно до змісту оскаржуваного судового рішення повідомлений належним чином про розгляд справи, подав відзив на апеляційну скаргу. Крім цього, у березні 2024 року Державна іпотечна установа звернулася до суду першої інстанції із заявою про визнання виконавчого документу таким, шо не підлягає виконанню, в обґрунтування якої заявник посилався на ухвалення апеляційним судом 23 січня 2024 року судового рішення.

Зазначене, поза розумним сумнівом свідчить про обізнаність заявника, ще у березні 2024 року, про оскаржуване судове рішення апеляційного суду від 23 січня 2024 року, що не може бути проігноровано та не враховано під час вирішення клопотання про поновлення пропущеного строку.

Отже, Верховний Суд визнає необґрунтованими доводи поданого клопотання, обставини якого не підтверджено належними доказами.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, заявнику потрібно надіслати на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та надати належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявницею не дотримано вимог статті 392 ЦПК України.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.

Вказана касаційна скарга подана Державною іпотечною установою, відомості про електронний кабінет якого Верховним Судом встановлено, водночас відомості про наявність електронного кабінету адвоката Чалова А. О., який діє від імені заявника та підписав касаційну скаргу, у скарзі не зазначено. Разом з цим, починаючи з 18 жовтня 2023 року наявність, зокрема, у адвоката, електронного кабінету, за загальним правилом, є обов`язковою.

Отже, з метою усунення недоліків касаційної скарги адвокату необхідно повідомити про наявність у нього електронного кабінету або існування обставин, зазначених в абзаці 3 частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати наведені представника Державної іпотечної установи - адвоката Чалова Андрія Олексійовича підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 23 січня 2024 рокунеповажними.

Касаційну скаргу представника Державної іпотечної установи - адвоката Чалова Андрія Олексійовича, на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 19 серпня 2024 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявниці, а у разі неподання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних причин для пропуску цього строку та надання доказів на їх підтвердження у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара