У Х В А Л А

про розгляд заяв про збільшення позовних вимог

22 липня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Бенца К.К.,

при секретарі - Майор Ю.В.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» про стягнення заборгованості за договором про надання послуг,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» про стягнення заборгованості за договором про надання послуг.

27.05.2024 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення (збільшення) позовних вимог. Подану заяву мотивує тим, що у зв`язку зі зростанням інфляційних та 3% нарахувань, заявлені ним позовні вимоги підлягають уточненню ( збільшенню).

Вказує на те, що загальна сума боргу становить 32 656,33 грн., інфляційні 552,49 грн., 3% - 927,61 грн., , судовий збір у сумі 1073,60 грн., тобто загальна сума стягнень з відповідача становить 35 210,03 грн.

З огляду на викладене, просить суд прийняти уточнення (підвищення) позовних вимог та приєднати дану заяву до справи; стягнути з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» на користь позивача грошові кошти в розмірі 34 136,43 грн. та судовий збір 1073,60 грн., тобто у сумі 35 210,03 грн.

04.06.2024 року від представника відповідача надійшло заперечення на заяву про уточнення (збільшення) позовних вимог, згідно якого зазначив наступне. Відповідач вважає заяву безпідставною, необґрунтованою та такою, що не відповідає вимогам ЦПК України, а відтак не підлягає до задоволення.

Відповідач зазначає, що у відповідності до ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. На підставі наведеного, оскільки до початку першого судового засідання у справі, позивачем не подавалась заява про збільшення позовних вимог, та про збільшення таких вимог позивачем заявлено вже після двох судових засідань, що відбулися, така заява про збільшення позовних вимог не може бути врахована судом. З огляду на викладене просив дану заяву позивача про уточнення (збільшення) позовних вимог у зв`язку з пропущеним строком у відповідності до ст. 49 ЦПК не враховувати.

17.07.2024 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення (збільшення) позовних вимог. Подану заяву мотивує тим, що у зв`язку зі зростанням інфляційних та 3% нарахувань, заявлені ним позовні вимоги підлягають уточненню ( збільшенню).

Вказує, що інфляційні та 3% за користування кредитними ресурсами розраховані у відповідності до рішень Ужгородського міськрайонного суду у справах №308/17457/23 та у справі №308/1415/24. Отже, загальна сума боргу становить 32 656,33 грн., інфляційні 1555,01 грн., 3% - 1080,19 грн., тобто у сумі 35 291,53 грн.

З огляду на викладене, просить суд прийняти уточнення (підвищення) позовних вимог та приєднати дану заяву до справи; стягнути з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» на користь позивача грошові кошти в розмірі 35291,53 грн. та судовий збір 1073,60 грн.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 подані заяви про уточнення (збільшення) позовних вимог підтримав та просив суд прийняти до розгляду.

Представник відповідача Фартушок Т.І. в судовому заперечив проти прийняття заяв про уточнення (збільшення) позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях, просив суд відмовити у прийнятті таких заяв.

Суд, заслухавши доводи представника відповідача ОСОБА_2 , позивача, дослідивши матеріали цивільної справи в межах заявлених клопотань, приходить до наступного. Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19».

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

ВС неодноразово наголошував на тому, що лише до закінчення підготовчого засідання по справі, або до початку першого засідання по справі, якщо розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження, позивачі можуть збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підставу позову.

Право на вчинення такої процесуальної дії як звернення до суду із уточненою позовною заяви втрачається з моменту початку першого засідання по справі.

Як вбачається з матеріалів справи, перше судове засідання по справі було розпочато 29.01.2024 року, тобто, строк, відведений для подання уточненої позовної заяви вичерпано.

У постанові КЦС ВС від 10.01.2024 у справі № 760/8817/21 вказано, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У постанові Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17 визначено, що принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Верховний Суд наголошує, що цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (схожі висновки викладено Верховним Судом у постанові від 12 серпня 2019 року у справі № 905/945/18 та у постанові від 16 жовтня 2019 року у справі № 906/936/18).

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про обов`язок національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (справа «Шульга проти України», пункт 28, справа від 02 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (справа «Мусієнко проти України», пункт 24, рішення від 20 січня 2011 року).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Смірнова проти України» рішення від 08 листопада 2005 року, справа «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. Fгапсе, рішення від 27 квітня 2000 року). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (справа «Красношапка проти України» рішення від 30 листопада 2006 року).

В тойже час, позивач звернувся до суду із первинним позовом 22 грудня 2023 року, тоді як із заявами про уточнення позовних вимог звернувся до суду лише 27 травня та 17 липня 2024 року. Тому, беручи до уваги те, що позивач пропустив строк для звернення до суду із заявою про уточнення ( збільшення) позовних вимог та те, що підстави для поновлення строку для звернення до суду із уточненою позовною заявою відсутні, враховуючи той факт, що дії позивача можуть свідчити про затягування розгляду справи, що порушує принцип швидкого та ефективного вирішення справи по суті, суд доходить до висновку про наявність підстав для відмови у прийнятті заяв про уточнення ( збільшення) позовних вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 19, 43, 83, 247, 277 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

У прийняті заяв ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 27.05.2024 року та 17.07.2024 року - відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Дата складання повного тексту ухвали 25.07.2024.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца