КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кафідова О.В.
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 642/1588/24

19 липня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Кафідової О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 05 червня 2024 року, постановлену під головуванням судді Савицького О.А. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, про відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 червня 2024 року виправлені допущені описки в тексті ухвали Шевченківського районного суду м.Києва від 03 червня 2024 року, постановленої у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, про відшкодування моральної шкоди, а саме замість помилково зазначеного «про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням позивачем власних технічних засобів» вказати правильно «про проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участю позивача з приміщення Ленінського районного суду м.Харкова», виклавши другий абзац резолютивної частини ухвали з врахуванням виправлених описок у наступній редакції: «Призначити у справі судове засідання на 16 липня 2024 року о 10 годині 00 хвилин в режимі відеоконференції за участю позивача ОСОБА_1 , забезпечення проведення якої доручити Ленінському районному суду м.Харкова, що знаходиться за адресою: 61052, м.Харків, вул.Полтавський шлях, 20.».

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 08 червня 2024 року позивач ОСОБА_1 подавапеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалусуду першої інстанції.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною 1 ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Згідно з ч. 3 ст. 9 ЦПК України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до ч. 4 статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

З огляду на зазначене апеляційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

У разі якщо скаржник не володіє українською мовою, слід зазначити, що соціально незахищеним верствам населення Законом України від 02 червня 2011 року № 3460-VI «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

З огляду на вказане, позивачу ОСОБА_1 слід надати до апеляційного суду нову редакцію апеляційної скарги, викладену державною (українською) мовою, надавши її копії та додані до неї матеріали відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень ст. 356 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу, за якими в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 05 червня 2024 року, постановлену під головуванням судді Савицького О.А. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, про відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: