30.07.2024
Справа № 696/685/24
Провадження № 2/696/217/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі

головуючої судді Ніколенко О.Є.,

за участі секретаря Старущенко Н.П.,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янка Черкаської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Кам`янського районного суду Черкаської області з позовом до Кам`янської міської ради Черкаської області, де просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. У травні 2024 року, у будинку належному ОСОБА_2 , догляд за яким періодично здійснював позивач, знайшов заповіт на своє ім`я. 30.05.2024 року державним нотаріусом Смілянської державної нотаріальної контори Черкаської області позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку. Зазначає, що строк був пропущений через те, що позивач не знав про наявність заповіту на його ім`я.

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 07.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, витребувано від Кам`янської державної нотаріальної контори Черкаського району Черкаської області інформаційні довідки про наявність заповітів та копію спадкової справи відкритої після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 18.07.2024 підготовче провадження по справі закрито та призначено до судового розгляду по суті.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просив задовольнити його. Пояснив, що ОСОБА_2 тривалий час доглядав, так як вона була його двоюрідною тіткою, та інших родичів не мала. Після смерті спадкодавиці, він фактично вступив в управління її майном. Лише в травні 2024 року знайшов заповіт, і дізнався про його зміст.

Відповідач у судове засідання не з`явився. До суду надав заяву про розгляд справи за відсутності представника відповідача, проти задоволення позову не заперечує.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , дали по суті справи аналогічні показання, зі змісту яких слідує, що позивач доглядав до смерті покійну ОСОБА_2 , яка була його двоюрідною тіткою. Після смерті спадкодавиці утримував її будинок в селі, та знайшов там заповіт на своє ім`я. Інших спадкоємців у померлої не було.

Суд, заслухавши позивача, свідків, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні факти і відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що 20.02.2014 року ОСОБА_2 було складено заповіт на випадок своєї смерті, де вказано, що все належне їй майно вона заповідає ОСОБА_1 (а.с. 7). Наявність заповіту також підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

01.06.2024 Постановою державного нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори Черкаської області Зайцевою О.А. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку (а.с. 8 ).

Також судом досліджено копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , з якої вбачається, що інші спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті спадкодавці, відсутні.

Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини ОСОБА_2 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За змістом ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі №315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини та довів свою необізнаність про існування заповіту, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ст.141 ЦПК України судовий збір в розмірі 1211,20 грн. залишити як фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк терміном у два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст судового рішення складено 30.07.2024 року.

Повне найменування сторін та їх місцезнаходження:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: Кам`янська міська рада Черкаської області, місцезнаходження: 20801, Черкаська область, Черкаський район, м Кам`янка, вул. Героїв Майдану, 37, .

Суддя О.Є. Ніколенко