УХВАЛА

29 липня 2024 року

м. Київ

справа № 754/5909/22

провадження № 61-2582вд24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув заяву Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відвід судді Верховного Суду Червинської Марини Євгенівни у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування дисциплінарного стягнення, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яку подано адвокаткою Журавель Валентиною Іванівною, на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року,

ВСТАНОВИВ :

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації (далі - КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1»), про скасування дисциплінарного стягнення, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди.

Деснянський районний суд міста Києва рішенням від 17 липня 2023 року позов ОСОБА_1 задовольнив.

Визнав незаконними та скасував:

наказ КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» від 03 березня 2022 року

№ 77 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-кардіолога ОСОБА_1 »;

наказ КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» від 24 червня 2022 року

№ 61 «Про припинення трудового договору за пунктом 3

статті 40 КЗпП України» та наказ від 24 червня 2022 року № 234

«Про притягнення до дисциплінарної відповідальності - звільнення

лікаря-кардіолога відділення кардіології ОСОБА_1 ».

Поновив ОСОБА_1 на посаді лікаря-кардіолога відділення кардіології

КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1».

Стягнув з КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за 275 робочих днів у сумі 336 520,25 грн.

Стягнув з КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 30 000 грн.

Вирішив питання розподілу судових витрат.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» оскаржило його в апеляційному порядку.

Київський апеляційний суд постановою від 16 січня 2024 року апеляційну скаргу КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» задовольнив. Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 17 липня 2023 року скасував та ухвалив нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовив.

Компенсував КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» судові витрати у вигляді судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 9 513,60 грн за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Стягнув з ОСОБА_1 на користь КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» судові витрати у вигляді судового збору за подання апеляційної скарги

у сумі 1 488,60 грн.

21 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокатка Журавель В. І. звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року.

Відповідно до вимог статті 33 ЦПК України протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 лютого 2024 року справу

№ 754/5909/22 (провадження № 61-2582ск24) за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року призначено судді?доповідачеві Крату В. І. Судді, які входять до складу колегії: Дундар І. О., Краснощоков Є. В.

Верховний Суд ухвалою від 23 лютого 2024 року заяву суддів Крата В. І., Дундар І. О., Краснощокова Є. В. про самовідвід у справі № 754/5909/22 задовольнив. Справу № 754/5909/22 передав на автоматизований розподіл.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 лютого 2024 року справу № 754/5909/22 (провадження № 61?2582ск24) за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року призначено судді-доповідачеві Русинчуку М. М. Судді, які входять до складу колегії: Гудима Д. А., Коротун В. М.

Верховний Суд ухвалою від 29 лютого 2024 року заяву судді-доповідача Русинчука М. М. про самовідвід задовольнив. Відвів суддю-доповідача Русинчука М. М. від участі в розгляді справи № 754/5909/22. Провадження № 61-2582ск24 передав для здійснення повторного автоматизованого розподілу.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 лютого 2024 року справу № 754/5909/22 (провадження № 61?2582ск24) за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року призначено судді-доповідачеві Червинській М. Є. Судді, які входять до складу колегії: Гудима Д. А., Коротун В. М.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 квітня 2024 року справу № 754/5909/22 (провадження № 61?2582ск24) за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представницею ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року призначено судді-доповідачеві Червинській М. Є. Судді, які входять до складу колегії: Коротенко В. М., Коротун В. М.

Верховний Суд ухвалою від 01 квітня 2024 року відкрив касаційне провадження у даній справі та витребував її матеріали з суду першої інстанції.

Верховний Суд ухвалою від 20 травня 2024 року справу призначив до судового розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 22 травня 2024 року справу призначено судді-доповідачеві Червинській М. Є.

Судді, які входять до складу колегії: Коротенко Є. В., Коротун В. М.,

Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю.

У липні 2024 року до Верховного Суду від КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» надійшла заява про відвід судді Верховного Суду

Червинської М. Є.від участі у розгляді цієї справи.

Заява обґрунтована тим, що адвокатка Журавель В. І., яка представляє інтереси позивача ОСОБА_1 , є суддею Верховного Суду у відставці. Суддя Червинська М. Є. та ОСОБА_2 більше 10 років працювали разом, входили до складу Касаційного цивільного суду, є близькими подругами та тісно спілкуються між собою. Крім того заявник вказує, що суддя Червинська М. Є. мала заявити самовідвід у цій справі, а адвокатка Журавель В. І. подати заяву про відвід судді Червинської М. Є., проте цього зроблено не було. За викладених обставин існує обґрунтований сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Червинської М. Є., тому наявні підстави для відводу головуючого судді на підставі пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України у зв`язку з її заінтересованістю у розгляді справи.

Верховний Суд ухвалою від 24 липня 2024 року заяву КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» про відвід судді Червинської М. Є. визнав необґрунтованою та передав іншому судді.

25 липня 2024 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями згадана заява про відвід судді передана на розгляд судді Верховного Суду Фаловській І. М.

Заява КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» про відвід судді задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Як на підставу для відводу судді Верховного Суду КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» посилається на приписи статті 36 ЦПК України, нормативна конструкція яких, з-поміж іншого, містить узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

Верховний Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно із законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь?якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді - як реальної, так і суб`єктивної.

Так, відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частиною одинадцятою статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини

(далі - ЄСПЛ) об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

ЄСПЛ зазначив, що найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення

будь-якого законного сумніву з цього приводу (справа Гаусшильдта,

заява № 11/1987/134/188).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (заява № 33958/96) зазначено, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

При цьому неупередженість має одночасно існувати як фактично (суб`єктивний тест), так і має бути забезпечена її розумна видимість (об`єктивний тест) (рішення ЄСПЛ у справі «Мікаллеф проти Мальти», заява від 15 жовтня 2009 року № 17056/06; «Rustavi 2 Broadcasting Company Ltd та інші проти Грузії», заява від 18 липня 2019 року № 16812/17).

Отже, щоб підтвердити порушення (або можливе порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність суб`єктивних та / або об`єктивних складових неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про особисте переконання та поведінку конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Оцінюючи наведені у заяві про відвід судді Верховного Суду Червинської М. Є. підстави, зокрема, посилання заявника на існування сумніву в неупередженості та об`єктивності судді Верховного Суду Червинської М. Є. у зв`язку тим, що адвокатка Журавель В. І., яка представляє інтереси позивача ОСОБА_1 , є суддею Верховного Суду у відставці, та, обіймаючи посаду судді Верховного Суду, входила до складу Касаційного цивільного суду, що створює конфлікт інтересів, Верховний Суд зазначає таке.

15 жовтня 2020 року Вища рада правосуддя звільнила з посади судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду ОСОБА_2 у зв`язку з поданням нею заяви про відставку.

На підставі рішення Ради адвокатів Київської області від 01 липня 2021 року № 89 ОСОБА_2 має право на заняття адвокатською діяльністю.

З огляду на викладене, подання до Верховного Суду касаційної скарги у лютому 2024 року адвокаткою Журавель В. І., що діє в інтересах ОСОБА_1 , яку передано на розгляд судді-доповідачеві Червинській М. Є., не свідчить про наявність конфлікту інтересів у розумінні статті 26 Закону України «Про запобігання корупції», якою встановлено обмеження (протягом року з дня припинення відповідної діяльності представляти інтереси будь-якої особи у справах) щодо осіб, які звільнилися або іншим чином припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, до яких віднесені і судді.

Верховний Суд зауважує, що не можуть бути підставою для відводу судді обставини, викладені у заяві, які є припущеннями про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно повинні бути наведені аргументи, а до заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Обставин, які б свідчили про упередженість судді Верховного Суду, якій заявлено відвід, стосовно позивача, чи необ`єктивне ставлення до сторін у справі, чи зацікавленість в певному рішенні в цій справі, з урахуванням відсутності підстав, що свідчать про конфлікт інтересів, та відсутності існування приватного інтересу, заявником не наведено, а судом не встановлено.

Верховний Суд зазначає, що у розумінні пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України участь у судовому процесі адвоката, який раніше обіймав посаду судді в тому ж суді, що розглядає справу (заяву), якщо відсутні інші факти, що свідчать про прихильність поза розумним сумнівом судді до сторін справи, не є обставиною, яка викликає сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, у провадженні якого знаходиться така справа, та не є підставою для відводу судді Верховного Суду.

Отже, викладені заявником обставини про упередженість судді не підтверджені будь-якими доказами та не є об`єктивно обґрунтованими.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь іншого.

Необґрунтовані сумніви заявника у відсутності безсторонності судді не є вирішальними і не можуть бути підставою для відводу судді.

Верховний Суд, оцінюючи наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, констатує відсутність будь-яких підстав стверджувати, що суддя Червинська М. Є. виявляє особисту упередженість або демонструє заінтересованість у результаті розгляду справи.

Враховуючи викладене, доводи заяви КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» про відвід судді Верховного Суду Червинської М. Є. не ґрунтуються на вимогах закону і не свідчать про наявність підстав для відводу за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Відмовити у задоволенні заяви Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відвід судді Верховного Суду Червинської Марини Євгенівни у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування дисциплінарного стягнення, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яку подано адвокаткою Журавель Валентиною Іванівною, на постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Фаловська