ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/484/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення

"30" липня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з заявою про визнання обмежено дієздатною особою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Брянськ, російська федерація, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та встановити над нею піклування, призначити піклувальником ОСОБА_2 її онука ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 червня 2024 року заяву передано для розгляду судді Якусику О.В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19 червня 2024 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків.

Заявнику ОСОБА_1 20 червня 2024 року надсилалась копія ухвали суду про залишення заяви без руху, яка відповідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вручена особисто позивачу 25.06.2024.

Згідно із ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Беручи до уваги, що встановлений судом строк для усунення недоліків, з урахуванням правил статті 124 ЦПК України щодо обчислення процесуальних строків, закінчився, позивач станом на 30 липня 2024 року не усунув недоліки відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва 19 червня 2024 року.

Як передбачено частиною 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки позивачами у встановлений строк не виконано вимоги ухвали про залишення позову без руху, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви з доданими до неї документами.

Керуючись ст. 124, ч. 3 ст. 185, 272, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Суддя О.В. Якусик