УХВАЛА

26 липня 2024 року

м. Київ

справа № 727/8921/23

провадження № 61-10431ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Гіпербуд» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 01 березня 2024 року, додаткові рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 29 березня 2024 року, постанову Чернівецького апеляційного суду від 12 червня 2024 року та додаткову постанову Чернівецького апеляційного суду від 26 червня 2024 року в справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Гіпербуд» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Войціховський Андрій Васильович, про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

встановив:

15 липня 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю «Гіпербуд» (далі - ТОВ «Гіпербуд») засобами поштового зв'язку надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 01 березня 2024 року, додаткові рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 29 березня 2024 року, постанову Чернівецького апеляційного суду від 12 червня 2024 року та додаткову постанову Чернівецького апеляційного суду від 26 червня 2024 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявник зазначає в додатках до касаційної скарги про долучення ним квитанції про сплату судового збору, проте вказаний документ відсутній, про що Верховним Судом складено акт від 22 липня 2024 року № 741.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 684, 00 грн.

Ураховуючи вимоги позовної заяви та касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги становить 5 368, 00 грн (2 684, 00 грн * 1 * 1 * 200 %).

Отже, ТОВ «Гіпербуд» необхідно надати суду докази сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги в сумі 5 368, 00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (на яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У касаційній скарзі повинно бути зазначено конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга та обґрунтовано (мотивовано) наявність цієї підстави (підстав).

Однак, у скарзі не вказано,з яких саме підстав, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України, оскаржуються додаткові рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 29 березня 2024 року та додаткова постанова Чернівецького апеляційного суду від 26 червня 2024 року.

Натомість, як вбачається з тексту касаційної скарги, зазначено лише підстави касаційного оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 01 березня 2024 року та постанови Чернівецького апеляційного суду від 12 червня 2024 року в частині перегляду в апеляційному порядку вказаного судового рішення суду першої інстанції.

З огляду на викладене, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали із уточненням підстав касаційного оскарження, а саме, із зазначенням конкретного (конкретних) пункту (пунктів) частини другої статті 389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга на додаткові рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 29 березня 2024 року та додаткову постанову Чернівецького апеляційного суду від 26 червня 2024 року, та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї (цих) підстави (підстав), а також надати суду докази сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Гіпербуд» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 01 березня 2024 року, додаткові рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 29 березня 2024 року, постанову Чернівецького апеляційного суду від 12 червня 2024 року та додаткову постанову Чернівецького апеляційного суду від 26 червня 2024 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов