Провадження № 2/752/6058/24
У Х В А Л А

Іменем України

19 липня 2024 рокусуддя Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

в липні 2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє її відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а також підсудність даної справи суду, до якого вона подана.

Так, перевіряючи підсудність даної справи Голосіївському районному суду, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Отже, відповідно до положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України позов про розірвання шлюбу на загальних підставах може подаватись за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача. У випадку, якщо на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. Також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або відповідача позов про розірвання шлюбу може пред`являтись за домовленістю між подружжям.

Згідно з ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позивач у позові зазначає, що вона як внутрішньо переміщена особа зареєстрована та проживає по АДРЕСА_1 , подання цього позову за останнім відомим місцем проживання відповідача: АДРЕСА_2 , не є прийнятним для сторони позивача з підстав неможливості виїхати до місця проживання відповідача з підстав постійних обстрілів міста та відсутності будь-якої інформації про місцезнаходження відповідача.

Отже, звертаючись з даним позовом до Голосіївського районного суду м. Києва, позивач у позовній заяві посилалася та обґрунтовувала підсудність даної справи положеннями ч. 2 та ч. 9 ст. 28 ЦПК України, однак не надала доказів на підтвердження останнього відомого місця проживання відповідача саме в м. Харків. Доводи позивача про неможливість виїхати до м. Харків не є достатньо обгрунтованою позицією, адже позовну заяву можна надіслати засобами поштового сполучення, також наявний порядок розгляду справи за вудсутності позивача.

Відтак, підсудність даної справи визначається за загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Разом з тим, ч. 6 ст. 187 ЦПК України встановлено, що у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом було здійснено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання відповідача, як фізичної особи.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру (ч. 8 ст. 187 ЦПК України).

Як вбачається з інформації з єдиного державного демографічного реєстру № 696824 від 18.07.2024 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Тобто, вбачається, що місце реєстрації відповідача, за яким в даному випадку позивач звернувся до суду, відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України - не перебуває на території Голосіївського району м. Києва.

При цьому, ч. 9 ст. 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно із ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів",враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 06.03.2022 № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Сєвєродонецького міського суду Луганської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області

Таким чином, враховуючи те, що місце реєстрації відповідача, як фізичної особи територіально не відноситься до Голосіївського району м. Києва, суд не вбачає законом передбачених підстав для слухання даної справи Голосіївським районним судом м. Києва та приходить до висновку про направлення матеріалів позовної заяви за підсудністю до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Направити матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, за підсудністю до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області (вулиця Велика Ковалівка, 10Б, Новомосковськ, Дніпропетровська область, 51200).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя А.В. Слободянюк