Справа №:755/8855/24
Провадження №: 2/755/5694/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" липня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, клопотання представника відповідачів про застосування до позивача заходів визначених ЦПК України за зловживання процесуальними правами в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

09.07.2024 року до суду надійшов відзив відповідачів на позовну заяву за підписом їх представника, у якому також міститься клопотання сторони відповідачів про застосування до позивача заходів визначених ЦПК України за зловживання процесуальними правами.

У відзиві зазначено, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а також інша співвласниця квартири за якою виникла заборгованість, за договором від 14.09.2017 року відчужили квартиру ОСОБА_3 . Заборгованість позивач обраховує саме з вересня 2017 року, тобто заборгованість виникла після продажу відповідачами квартири. Інформація про власників житла не є секретною і позивач мав можливість дізнатись хто є дійсним власником житла аби не подавати позов до неналежних відповідачів. В свою чергу відповідачі не мають обов`язку повідомляти позивачу про зміну споживача житлово-комунальних послуг та продаж квартири.

Суд, вивчивши зміст клопотання сторони відповідачів, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Статтею 43 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За змістом ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

У даному випадку суд не вбачає підстав для застосування до позивача заходів процесуального примусу, оскільки зловживання з боку позивача своїми процесуальними правами або невиконання своїх процесуальних обов`язків, що спричиняє застосування заходів процесуального примусу, відсутнє, ураховуючи наступне.

Визначення кола відповідачів є правом позивача, а пред`явлення позовних вимог до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові (якщо суд дійде висновку, що позовні вимоги дійсно заявлені до неналежного відповідача), а не підставою для застосування до позивача заходів процесуального примусу.

У даній справі суд не встановив обставин, що позивач свідомо та навмисно заявив вимоги до особи яка померла, а також достеменно знаючи, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відчужили квартиру заявив до них вимоги по заборгованості, яка виникла після продажу квартири.

Ураховуючи викладене, відсутні підстави для задоволення клопотання представника відповідачів про застосування до позивача заходів процесуального примусу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 44, 143, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника відповідачів про застосування до позивача заходів визначених ЦПК України за зловживання процесуальними правами в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний суддею 24.07.2024 року.

Суддя -