Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 480/1685/18
УХВАЛА

про повернення заяви без розгляду

19 липня 2024року м. Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Войнарівський М.М., перевіривши клопотання заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі №480/1685/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, -

встановив:

До Миколаївського районного суду Миколаївської області надійшло клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі №480/1685/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів.

Заява подана до суду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , при цьому підписана лише ОСОБА_6

Особистий підпис це власноручно виконаний зразок почерку, що дозволяє ідентифікувати особу, що його виконала. У той же час, відсутність особистого підпису не дає можливості встановити вираження справжньої волі особи на настання відповідних правових наслідків у зв`язку з подачею відповідної заяви. Наведене вказує на те, що письмові звернення особи, які не містять підпису, можуть бути подані поза волею такої особи, а отже не мають юридичної сили.

Про відсутність підстав вважати, що заява оформлена відповідно до вимог чинного законодавства також свідчать і правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2022року. Велика Палата Верховного Суду не вбачає порушення права на доступ до суду у зв`язку з поверненням заяви. Таке повернення зумовлене недотриманням позивачем положень у частині вимог до оформлення заяви та не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

У пункті 3 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України із розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах» від 25.09.2015 роз`яснено, що жодна зі статей розділу VI Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не містить певних вимог до форми та змісту заяв із питань, пов`язаних з виконанням судових рішень або рішень інших органів.

Згідно з положеннями ч. 9 ст. 8 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно із ч. 2 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України, у редакції Закону № 460-IX від 15.01.2020, що набрав законної сили 08.02.2020, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

При цьому, до матеріалів додано лише копія квитанції в якій міститься найменування адресатів, які тим найменш жодним чином не вказують та не підтверджують направлення на адресу інших учасників судового провадження примірників саме цієї заяви про скасування заходів забезпечення позову із якою заявники звернулися до суду.

За відсутності опису відправленої кореспонденції у суду відсутні підстави для обґрунтованого висновку про те, що заявники дійсно направили саме примірники своєї заяви іншим учасникам справи, а тому суд дійшов висновку, що заявниками у порушення ч. 2 ст. 183 ЦПК України до заяви не додано належних доказів надіслання (надання) примірників заяви іншим учасникам справи (провадження).

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

За відсутності опису відправленої кореспонденції у суду відсутні підстави для обґрунтованого висновку про те, що заявник дійсно направив саме примірники своєї заяви іншим учасникам справи, а тому суд дійшов висновку, що заявником у порушення ч. 2 ст. 183 ЦПК України до заяви не додано належних доказів надіслання (надання) примірників заяви іншим учасникам справи (провадження).

За змістом ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки встанолено, що клопотання подано без додержання вимог ч. 2 ст. 183 ЦПК України в частині необхідності надання суду доказів про надсилання (надання) такого клопотання іншим учасникам провадження, клопотання про скасування заходів забезпечення позову має бути повернуто заявнику без розгляду на підставі положень ч. 4 ст. 183 ЦПК України.

Керуючись ст. 183, ч. 1 ст. 260 ЦПК України,

постановив:

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі №480/1685/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, - повернути заявникам без розгляду.

Відповідно до ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно з положеннями ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Миколаївського апеляційного суду.

Суддя М.М.Войнарівський