СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Жовноватюк В.С., за участю секретаря Лопатюк А.В., представника відповідача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 14 червня 2024 року позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 30004,01 грн станом на 13 квітня 2021 року та судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

05.07.2024 до суду надійшла заява відповідача про перегляд заочного рішення. В обґрунтування зазначає, що відповідач є людиною з інвалідністю, дохід складається із соціальної допомоги, при цьому на утриманні у відповідача є дружина. Зазначає, що банк зобов`язаний докладати максимум зусиль для уникнення конфлікту інтересів працівників банку та клієнтів, а не керуватись власною вигодою. Відповідач звернувся до банку для отримання банківських послуг, а банком вже самостійно виявлено бажання відкрити кредитний рахунок відповідачу. Позивачем не доведено факт обміну із відповідачем жодним документом, кредитний договір з відповідачем не укладено.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 19 липня 2024 року прийнято до провадження заяву про перегляд заочного рішення та призначено заяву до судового розгляду.

У судовому засіданні представник відповідача просив задовольнити заяву з підстав, викладених у ній. Додатково пояснила, що кредитний договір сторонами не укладався, відтак договір є нікчемним, необхідно застосувати наслідки нікчемного правочину та повернути в натурі все, що було отримано.

Відповідач підтримав свого представника, просив скасувати заочне рішення суду.

Представник позивача у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 14 червня 2024 року позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 30004,01 грн станом на 13 квітня 2021 року та судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Так, представник відповідача наголошує, що з ним кредитний договір не укладався. Однак, відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ч.1 ст.288 ЦПК України, не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст.76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення заочного рішення.

У той же час, представник відповідача заперечує факт укладання кредитного договору та виконання його, однак просить застосувати наслідки саме нікчемного правочину (недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом) та повернути в натурі все, що отримано, а саме грошові кошти. Тобто, позиція сторони відповідача є суперечливою взагалі з приводу наявного договору та отримання грошових коштів від банку відповідачем.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, у суду відсутні законні підстави для скасування заочного рішення, отже у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.285, 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.С. Жовноватюк