Справа № 346/5706/21
Провадження № 22-ц/4808/866/24
Головуючий у 1 інстанції Беркещук Б. Б.
Суддя-доповідач Василишин Л. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі:

головуючої (суддя-доповідач) Василишин Л. В.,

суддів: Максюти І. О., Фединяка В. Д.,

секретаря Гудяк Х. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Вінтоняк Назарій Михайлович, на ухвалу Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 15 квітня 2024 року в складі судді Беркещук Б. Б., постановлену у м. Коломиї Івано-Франківської області, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

в с т а н о в и в:

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди.

Позов обґрунтовано тим, що 29 серпня 2021 року мала місце дорожньо-транспортна пригода, в результаті якої пошкоджено належний йому транспортний засіб «Fiat 500 L», державний номерний знак НОМЕР_1 . Постановою Коломийського міськрайонного суду від 16 вересня 2021 року відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за статтею 124 КУпАП. Згідно з висновком експерта за результатами проведення автотоварознавчого дослідження №2096/21-28 від 11 жовтня 2021 року вартість матеріального збитку, заподіяного власнику транспортного засобу «Fiat 500 L», державний номерний знак НОМЕР_1 складає 258 034,00 гривень. ПрАТ «УТСК» здійснила страхове відшкодування в розмірі страхового ліміту до 130 000,00 гривень. Також відповідачем добровільно повернуто франшизу у розмірі 1 500,00 гривень

Посилаючись на те, що страхового відшкодування не достатньо для повного відшкодування шкоди, позивач просив суд на підставі статті 1194 ЦК України стягнути з відповідача, як винної у дорожньої-транспортній пригоді особи, на його користь товариства різницю між фактичним розміром шкоди та виплаченою сумою страхового відшкодування у сумі 128 034,00 гривень та судові витрати.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 15 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи апеляційної скарги

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Вінтоняк Н. М., посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції безпідставно залишив позов без розгляду. При цьому не врахував, що 02 серпня 2022 року представник позивача адвокат Микитюк Р. В. на електронну адресу суду подав клопотання, підписане цифровим підписом, про розгляд справи без участі та його представника, позов просив задовольнити.

Звертає увагу і на те, що суд першої інстанції жодним чином не вмотивував свою ухвалу від 28 лютого 2024 року щодо обов`язкової явки позивача, а виключно вказав, що про таку явку клопотав представник відповідача.

Також зазначає, що ні позивач, ні його представник не були повідомленні про судове засідання, яке було призначено на 14 березня 2024 року.

Позиція інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 адвокат Винник Ю. Г. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Коломийського міськрайонного суду від 15 квітня 2024 року - без змін, посилаючись на її законність та обґрунтованість.

Заяви (клопотання) учасників справи

У судове засідання апеляційного суду учасники справи не з`явились, будучи належним чином повідомленні про час, день та місце розгляду справи. Представник відповідача адвокат Винник Ю. Г. подав клопотання про розгляд справи у його та ОСОБА_2 відсутності.

Позиція Івано-Франківського апеляційного суду

Згідно з статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній та додатково поданими доказами, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали місцевого суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Застосовані норми права та висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Встановлено, що у листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Коломийського міськрайонного суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди.

Ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 26 листопада 2021 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 . Призначено підготовче засідання на 09.00 год 10 січня 2022 року.

Ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 22 вересня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 11.00 год 09 листопада 2022 року.

Ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 19 червня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача адвоката Винника Ю. Г. Призначено у справі повторну судову автотоварознавчу експертизи. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 17 жовтня 2023 року відновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 11.00 год 23 листопада 2023 року.

Відповідно до довідки секретаря судового засідання розгляд справи 23 листопада 2023 року не відбувся у зв`язку із перебування судді в нарадчій кімнаті по кримінальній справі №346/997/22.

10 січня 2024 року у зв`язку із неявкою учасників справи розгляд справи відкладено на 15.00 год 28 лютого 2024 року.

Ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 28 лютого 2024 року вирішено відкласти розгляд справи до 11 год 30 хв 14 березня 2024 року. Явку позивача ОСОБА_1 визнано обов`язковою.

У зв`язку із неявкою сторін розгляд справи 14 березня 2024 року відкладено до 11.00 год 15 квітня 2024 року.

15 квітня 2024 року Коломийський міськрайонний суд постановив ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що 10 січня 2024 року, 28 лютого 2024 року, 14 березня 2024 року та 15 квітня 2024 року позивач чи його уповноважений представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлялись за адресою, самостійно вказаною ним в позовній заяві. Ухвалою суду від 28 лютого 2024 року явку позивача у даній справі визнано обов`язковою. Однак, вимоги даної ухвали залишилися невиконаними позивачем. Заяв про розгляд справи без участі позивача, будь-яких інших заяв від позивача до суду не надходило.

Однак апеляційний суд не може погодитися із такими висновками, з огляду на наступне.

Згідно із частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до статті 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У частині першій статті 130 ЦПК України зазначено, що у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

У справі, яка переглядається, два останні судові засідання були призначені місцевим судом на 14 березня та 15 квітня 2024 року. При цьому ухвалою Коломийського міськрайонного суду від 28 лютого 2024 року явку позивача визнано обов`язковою.

Як вбачається із матеріалів справи копія ухвали Коломийського міськрайонного суду від 28 лютого 2024 року та судові повістки на були надіслані судом першої інстанції на адресу місця проживання ОСОБА_1 , повідомлену ним у позовній заяві. Однак, рекомендовані поштові відправлення повернулися на адресу суду без вручення адресату із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Повернення повістки про виклик до суду з відміткою про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування учасника справи про час і місце розгляду справи.

Також додатково повістки про судові засідання на 14 березня 2024 року та 15 квітня 2024 рокусудом першої інстанції направлено рекомендованим поштовим відправленням за визначеною у своїх документах, поданих до суду, адресою представника позивача адвоката Вінтоняка Н. М. Проте такі рекомендовані поштові відправлення повернуто у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, що підтверджується довідкою про причини повернення відповідного поштового відправлення.

За змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки цій особі.

Тож, наведена норма права дає підстави вважати, що врученою судова повістка вважається в день проставляння у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що узгоджується з висновками, сформульованими у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18 та постановах Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі №814/1469/17,від 01 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14, від 09 липня 2020 року у справі № 751/4890/19), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20, від 09 листопада 2023 року у справі № 753/114/22 (провадження № 61-6264ск23).

Разом з тим, частиною 5 статті 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Проте, як вбачається з відбитку календарного штемпеля на конверті з судовою повісткою на 14 березня 2024 року, відмітку про відсутність адресата проставлено 18 березня 2024 року (а.с. 154), що неможливо вважати належним повідомленням представника позивача про розгляд справи.

За таких обставин доводи апеляційної скарги про неповідомлення сторону позивача про розгляд справи на 14 березня 2024 року є обґрунтовані.

Що стосується доводів апеляційної скарги про те, що представник позивача ОСОБА_1 подав заяви про розгляд справи за відсутності позивача, то колегія суддів звертає увагу на таке.

Так дійсно 21 березня 2022 року та 02 серпня 2022 року представник позивача адвокат Микитюк Р. В. подав до суду заяви про розгляд справи за відсутності позивача та за його відсутності, однак 28 лютого 2024 року суд визнав за необхідним для повного та всебічного розгляду справи визнати явку позивача обов`язковою для наданим ним пояснень суду.

Неявка позивача, участь якого у засіданні визнана судом обов`язковою для дачі особистих пояснень і неявка якого перешкоджає розгляду справи, може мати наслідком залишення позовної заяви без розгляду за правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Схожих висновків дійшов Верховний Суду у постановах від 15 квітня 2020 року в справі № 201/10953/18-ц (провадження № 61-7240св19) та від 06 листопада 2020 року в справі № 727/2484/17 (провадження № 61-19360св19).

Враховуючи наведене, оскільки сторона позивача не була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи на 14 березня 2024 року суд першої інстанції прийшов до передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою належним чином повідомленого позивача.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів приходить висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Вінтоняк Назарій Михайлович, задоволити.

Ухвалу Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 15 квітня 2024 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 26 липня 2024 року.

Суддя-доповідач Л. В. Василишин

Судді: І. О. Максюта

В. Д. Фединяк