Справа №278/3270/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2024 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення нелегітимності в.о. голови правління, констатацію рішень та наказів нікчемними, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із вище вказаною позовною заявою, у якій просить встановити нелегітимність в.о. голови правління ОСОБА_2 ; констатувати, що всі рішення та накази ОСОБА_2 є юридично нікчемними зі всіма наслідками, в тому числі і негайного переобрання голови ОСТ; зобов`язати ОСОБА_2 виплатити ОСОБА_1 20000,00 грн моральної шкоди за енергетичний терор.

Ухвалою суду від 17.06.2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано час для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з моменту отримання копії ухвали.

На виконання вимог зазначеної ухвали позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 02.07.2024 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків тривалістю 10 (десять) днів з дня отримання копії даної ухвали.

На виконання вимог зазначеної ухвали позивачем 17.07.2024 року подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій зазначає, що він знімає свої вимоги щодо всіх незаконних рішень та наказів ОСОБА_2 та залишає тільки вимогу про негайне включення електроенергії на його ділянку.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення нелегітимності в.о. голови правління, констатацію рішень та наказів нікчемними, зобов`язання вчинити дії слід повернути, оскільки недоліки, що викладені в описовій частині ухвали суду від 02.07.2024 року, заявником не усунуті належним чином.

Окрім того, останнім змінено зміст першочергових позовних вимог (було: стягнути моральну шкоду за енергетичний терор, а стало - ймовірно, про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії (щодо поновлення електропостачання).

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 175 ЦПК України перелічені вимоги, яким мають відповідати позовні заяви.

1. У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

2. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

3. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

6. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Оскільки позовної заяви (вже з новими позовними вимогами) в розумінні ст. 175 ЦПК України позивачем не надано в двох примірниках (для суду та відповідача), як передбачено ч. 1 ст. 177 ЦПК України, суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі та вимушений повернути вказану позовну заяву позивачу.

Суд, також додатково роз`яснює позивачу право звернутися за безоплатною вторинною правовою допомогою для належної підготовки документів перед подачею до суду.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на наведене, заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення нелегітимності в.о. голови правління, констатацію рішень та наказів нікчемними, зобов`язання вчинити дії має бути визнана неподаною та повернута заявникові.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення нелегітимності в.о. голови правління, констатацію рішень та наказів нікчемними, зобов`язання вчинити дії визнати неподаною та повернути заявникові.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (проголошення) до Житомирського апеляційного суду. Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження в разі пропуску строку з поважних причин. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. М. Дубовік