Справа №639/3941/24
Провадження №2/639/1392/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Труханович В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2024 року позивач ОСОБА_1 , в особі свого представника адвоката Липко Олега Юрійовича, звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини..

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків.

Копія ухвали суду від 08 липня 2024 року направлялась на адресу позивача ОСОБА_1 та отримана останнім 13 липня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке надійшло на адресу суду 22 липня 2024 року.

Крім того, копія ухвали суду від 08 липня 2024 року направлялась на електронну адресу представника позивача адвоката Липко О.Ю. та отримана останнім 09 липня 2024 року, що підтверджується довідкою про отримання електронного листа.

Як вбачається з матеріалів справи, з моменту отримання копії ухвали суду від 08 липня 2024 року про залишення позовної заяви без руху та до теперішнього часу вказані в ухвалі недоліки позовної заяви не виправлені, що свідчить про пропуск десятиденного строку для усунення недоліків.

Відповідно до п.6 ч. 2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язанні виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд вбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України). Так саме на сторін покладено обов`язок цікавитись та слідкувати станом розгляду справи, а також дотримуватись процесуальних строків здійснення тих, чи інших процесуальних дій.

Однак, позивач та його представник будучи обізнані про наявність справи в провадженні суду, не цікавилась її рухом та у встановлений законом строк недоліки у позовній заяві не усунули.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем та його представником не усунені недоліки позовної заяви у встановлений строк, які були вказані в ухвалі суду від 08 липня 2024 року, то суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 43, 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини повернути позивачу.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 30.07.2024

Суддя В.В. Труханович