Справа № 646/8153/24
№ провадження 2/646/2973/2024
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

24.07.2024 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Чорна Б.М., ознайомившись із позовною заявою представника позивача Коваленко Андрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, третя особа : Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий Ігор Олександрович про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в :

23.07.2024 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла через систему «Електронний суд» вищевказана позовна заява представника позивача ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, третя особа : Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий Ігор Олександрович про визнання права власності на спадкове майно, квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 61,5 кв.м., житлова площа 46,9 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Вивчивши позовну заяву, приходжу до висновку, що вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з тим, позивачу необхідно визначитись із змістом позовних вимог - способом захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який вона просить суд визначити у рішенні, оскільки з постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину вих. №36/02-14/02-31 від 09 квітня 2024 року приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області, вбачається що спадкова справа після померлого ОСОБА_3 була заведена, але позивач звернулась після строку для прийняття спадщини, про що їй була видана відповідна постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Згідно рішення Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 було визначено додатковий строк в 3 місяці, однак нотаріусу не надано оригіналів документів, що підтверджують право власності на нерухоме майно спадкодавцю ОСОБА_3 , та не подано ОСОБА_1 документів, необхідних для вчинення відповідної нотаріальної дії.

Крім того у позовній заяві відсутні відомості щодо звернення позивачки до Департаменту реєстрації Харківської міської ради щодо отримання довідки з Бюро технічної інвентаризації вищевказаної квартири міста Куп`янська Харківської області та/або відмови у наданні, у зв`язку з знищенням архіву вищевказаного підприємства, а також ведення активних бойових дій на цей час в Куп`янському районі Харківської області.

Позивачем, всупереч ст.ст.15, 16 ЦК України, якими передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, не вказано ким не визнається або оспорюється встановлення за нею права власності на квартиру або частину квартири, в порядку спадкування за законом, відповідних доказів останньою не надано.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» також роз`яснено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Тому, з огляду на зазначене позивачу (його представнику) необхідно визначитись із змістом позовних вимог відповідно до вимог ЦК України.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Проте, в порушення п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не зрозумілий зміст позовних вимог, оскільки ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , при цьому в позовній заяві відсутня інформація про наявність спадкоємців, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити обраний позивачем спосіб захисту та визначити належне коло учасників справи. Однак, відповідно до долученого рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області за ОСОБА_3 визнано право власності тільки на частину квартири АДРЕСА_1 . Позивачем не вказано та не долучено документів щодо перейменування адреси в м.Куп`янську, за якою знаходиться вказана квартира.

Крім того, із позовної заяви вбачається, що позивачем подано до суду заяву з долученими до неї копіями письмових доказів без дотримання ч. 5 ст. 95 ЦПК України, тобто відсутність підтвердження відповідність копії письмового доказу оригіналу та про наявність оригіналів документів у позивача чи інших осіб.

У зв`язку з вищевикладеним суд також звертає увагу представника позивача на положення ст. 81, 83 ЦПК України щодо обов`язку доказування та подання доказів у контексті обставин, на які вона посилається, а також на положення ч. 5 ст. 177 ЦПК України щодо обов`язку додати до позовної заяви всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Суд також зазначає, що 18.10.2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява, яка подана через систему «Електронний суд» позивачем в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін по справі.

Також суд звертає увагу на те, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт (акт про оцінку майна).

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником.

Відповідно до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно.

Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування.

В порушення вказаних вимог закону в доданих до позовної заяви матеріалах міститься тільки довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 24 червня 2024 року, яка неналежним чином завірена, що в свою чергу унеможливлює перевірку судом правильності визначення ціни позову та розміру судового збору, належного до сплати відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд не наділений правом визначати ціну позову, у зв`язку з чим позивач повинен надати суду оцінку (висновок про вартість) майна на день подачі позову та у разі необхідності, доплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції про його сплату.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання право власності на квартиру, оціночна вартість якої відповідно до довідки складає 289 706,35 грн, за яку позивач повинна була сплатити судовий збір в розмірі 2 897,06 грн.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи, надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Тобто, суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної справи. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.08.2021 у справі №160/5879/20.

Суд зазначає, що згідно відомостей з Автоматизованої системи документообігу суду Д-3 відсутні відомості щодо сплати судового збору за вказану позовну заяву, а тому позивачу слід сплатити судовий збір у визначеному Законом України розмірі та надати оригінал квитанції.

Також відсутні актуальні Витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майна станом на 2024 рік або довідки про відсутність такої реєстрації та витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд надає строк, що дорівнює 10 дням з моменту отримання копії цієї ухвали, для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви, а саме: визначення ціни позову на дату пред`явлення позовної заяви до суду, виходячи із дійсної ринкової вартості об`єкта нерухомого майна; сплати судового збору за позовну вимогу майнового характеру у відповідному розмірі від ціни позову; уточнення позовних вимог та надання до суду відповідних судових рішень; визначення кола відповідачів та третіх осіб, на обсяг прав та обов`язків яких може вплинути рішення у справі; інформаційне повідомлення щодо перейменування вулиць в м.Куп`янську.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву представника позивача Коваленко Андрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, третя особа : Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий Ігор Олександрович про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений відповідно до ухвали суду, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає. З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Б.М.Чорна