Справа № 199/3450/24
УХВАЛА

29.07.2024

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Спаї В.В., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Білостоцького, 4» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідачем було подано клопотання про перехід до розгляду вказаної цивільної справи за правилами загального позовного провадження. Клопотання у відповідній частині мотивоване тим, що позивач намагається стягнути суму боргу, втім, не проведено звірку сплачених сум, сума заборгованості, яка начебто існує, відповідачу невідома, позивачем не надано доказів в обґрунтування вимог стягнення коштів з відповідача, послуги/роботи фактично позивачем не виконувалися, кошторис та звіт за виконані роботи та надані послуги позивачем не надається та залишається невідомим для відповідача забудь-який період; досудове врегулювання спору не здійснювалося тощо.

Розглянув клопотання, суд дійшов висновку на підставі нижчевикладеного.

Так, як вказувалось вище, в провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Білостоцького, 4» до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в загальному розмірі 28 256,26 грн.

Розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, про що судом вирішено та зазначено в ухвалі від 02.07.2024 р. про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.274 ч.ч.1, 2 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 3 ст.274 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Нормою ст.277 ч.4 ЦПК України визначено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За змістом ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Згідно ст.10 ч.9 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Таким чином, підсумовуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що предметом спору у справі є стягнення заборгованості в розмірі 28 256,26 грн., що з огляду на норму ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а відтак справа у відповідності до ст. 19 ЦПК України беззаперечно належить до категорії малозначних, враховуючи категорію та складність справи, обраний позивачем спосіб захисту, який полягає у стягненні нарахованої суми боргу, обсяг та характер доказів у справі, відсутність у справи значного суспільного інтересу, невелику кількість сторін та інших учасників у справі, приймаючи до уваги, що клопотання відповідача, яке вирішується, не містить належних обґрунтувань, зокрема стосовно необхідності явки учасників розгляду справи в судове засідання задля забезпечення повного та всебічного встановлення обставин спірних правовідносин сторін, а викладені відповідачем у клопотанні обставини не є тими, що зумовлюють за законом розгляд справи в загальному позовному провадженні, суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення клопотання відповідача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відмовляючи у задоволенні клопотання, суд вважає за необхідне відзначити, що відповідач не позбавлений можливості подати суду відзив на позов, а в подальшому і заперечення, але у порядку та строки, передбачені ЦПК України.

Керуючись ч. 1 та ч. 3 ст. 3, п. 1 ч. 1 ст. 258, ч. 2 ст. 258, ст.ст. 260-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Дата підписання ухвали 29.07.2024 р.

Ухвала суду оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В.Спаї