Справа № 199/873/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2024 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Богун О.О.,

при секретареві Буточкіній М.К.,

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 11 березня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 березня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів на утримання дитини, - задоволено.

10 липня 2024 року відповідачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про перегляд заочного рішення. Заява обґрунтована тим, що відповідач судових повісток про місце, дату та час судових засідань особисто не отримував, що позбавило його можливості надати докази, приймати участь у їхньому дослідженні та доведення їхньої переконливості перед судом. Зазначив, що про призначення справи до розгляду не знав та судового виклику у дані справі не отримував. Також відповідач у своїй заяві просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав заяву у якій свою заяву про перегляд заочного рішення підтримав та просив розглянути без його участі.

Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала заяву в якій просила провести судове засідання у її відсутність.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи №199/873/24, суд приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини проголошено право на справедливий судовий розгляд.

З практики Європейського Суду випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом (рішення ЄСПЛ «Надточій проти України», «Гурепка проти України №2»).

За змістом ст.ст. 5,12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах

рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №199/873/24, заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 березня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів на утримання дитини,- задоволено.

Відповідно до відповіді №434994 від 05 лютого 2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 25).

Тому, за вищезазначеною адресою відбулося повідомлення відповідача про місце, дату та час призначеного судового засідання, що підтверджується повернутим поштовим конвертам який містяться в матеріалах справи з відміткою про повернення за закінченням терміну зберігання (а.с.29).

Відтак, суд вважає, що відповідач повідомлений належним чином, оскільки повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи було здійснено у спосіб, передбачений ЦПК України.

Під час розгляду справи судом досліджені всі обставини, дослідженні всі докази, надана їм належна оцінка.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення.

Керуючись ст.ст.260, 261, 287, 288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 11 березня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів на утримання дитини - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявникам, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Богун

19.07.2024