ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року м. Київ

Справа № 760/15751/21

Провадження № 22-ц/824/3387/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А. М.,

суддів: Поливач Л. Д., Шкоріної О. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом?янського району м. Києва, Київська міська рада, Київська міська державна адміністрація,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Лисого Миколи Івановича на рішення Солом?янського районного суду м. Києва від

05 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району

м. Києва, Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся д суду із позовом до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району

м. Києва про відшкодування шкоди.

Позов мотивований тим, що ОСОБА_1 є власником автомобіля «Nissan Almera», реєстраційний номер НОМЕР_1 . 31 липня 2018 року близько 18:00 год на вказаний автомобіль, який був припаркований у дворі будинку

АДРЕСА_1 впала гілка дерева, в результаті чого було пошкоджено лакофарбове покриття, капот, дах, вітрове скло, передні двері, передній бампер належного позивачу автомобіля.

Згідно з актом виконаних робіт та рахунку СПД ОСОБА_2 від 31 липня

2019 року вартість ремонту пошкодженого автомобіля визначена в сумі 28 640,00 грн, яку було сплачено позивачем. Звернення позивача до Київської міської державної адміністрації, Солом`янської районної державної адміністрації та відповідних їх структурних підрозділів щодо відшкодування спричинених збитків залишились без реагування.

Оскільки подія відбулася на АДРЕСА_1 , яка територіально знаходиться у Солом`янському районі м. Києва, то балансоутримувачем, який відповідає за утримання зелених насаджень на цій території і за завдану їх неналежним утриманням шкоду є Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва.

Вказував, що за даними сайту Gismeteo/https://www.gismeteo.ua/ щодо погодних умов 31 липня 2018 року швидкість вітру становила 3 м/с, тобто була слабкою та не могла спричинити повалення частини дерева чи його руйнування через вітер, оскільки за нормативними документами прийнятими в Гідрометслужбі України небезпечним явищем вважається вітер швидкістю 15-24 м/с.

А тому, саме з вини Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва у формі неналежного виконання обов`язку щодо контролю стану дерев та їх догляду позивачу була спричинена шкода у вигляді пошкодження його майна, яка підлягає відшкодуванню її завдавачем.

Позивач вказав, що у зв`язку із пошкодженням транспортного засобу він майже три місяці був позбавлений можливості користуватись ним, що порушило звичайний ритм його життя. Враховуючи, що він є інвалідом 2 групи, він змушений постійно звертатись до медичних закладів, отримувати медичну допомогу та консультації лікарів. Крім того,

у період проведення ремонту автомобіля позивач здійснював догляд за онкохворою дружиною, що також потребувало постійних поїздок до медичних закладів. Спричинений відсутністю автомобіля дискомфорт призводив до втоми, зменшував працездатність, суттєво збільшував час на поїздки в громадському транспорті, змушував використовувати для поїздок автомобілі таксі, що призводило до непередбачуваних витрат коштів. При цьому, він також зазнав хвилювань з приводу втрати товарного вигляду автомобіля,

а також від усвідомлення того, що падіння гілки могло спричинити шкоду його життю та здоров`ю, оскільки в момент падіння гілки він перебував у салоні автомобіля. Зазначене,

в розумінні положень статей 23, 1167 ЦК України дає підстави вважати, що дії відповідача спричинили позивачу моральну шкоду, яку він оцінює у 5 000,00 грн.

ОСОБА_1 просив стягнути з Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом?янського району м. Києва на свою користь матеріальну шкоду

в сумі 28 640,00 грн та на відшкодування моральної шкоди - 5 000,00 грн

Ухвалою Солом?янського районного суду м. Києва від 18 червня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи без повідомлення (виклику) сторін за наявними

у справі матеріалами.

15 лютого 2023 року від представника позивача до суду надійшло клопотання про залучення до участі у справі співвідповідачів Київської міської ради та Київської міської державної адміністрації, а також уточнена позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації, Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва про відшкодування шкоди, у якій позивач просив стягнути солідарно з Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації та Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва 28 640,00 грн на відшкодування матеріальної шкоди, 5 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди та 4 000,00 грн витрат на правову допомогу.

В обґрунтування уточненої позовної заяви вказав, що оскільки дерево, з якого впала гілка на належний йому транспортний засіб, розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста, дані що дане дерево перебуває на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації відсутні, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування, обов`язок щодо відшкодування заподіяної позивачу шкоди необхідно покласти в солідарному порядку на Київську міську раду, Київську міську державну адміністрацію та Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва.

Ухвалою Солом?янського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року до участі у справі як співвідповідачі залучено Київську міську раду та Київську міську державну адміністрацію.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Рішенням Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року

в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва, Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації про відшкодування шкоди відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що позов пред`явлено до неналежних відповідачів, що є самостійною підставою для відмови в його задоволенні, оскільки доказів того, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на земельній ділянці комунальної власності, позивач не надав, як і не надав доказів того, що дане дерево перебуває на балансовому обліку відповідачів. Саме власники (фізичні особи та підприємства, установи, організації) нежитлових приміщень за адресою:

АДРЕСА_1 , як особи, що використовують будівлю та приміщення в ній на законних підставах, є відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними в межах м. Києва, зокрема: ТОВ «Моренго», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПАТ «Українська страхова компанія АСКА-Життя», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ТОВ «Ренесанс Холдинг». Саме вони відповідно до пункту 3.2.7 Правил благоустрою м. Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від

25 грудня 2008 року № 1051/1051 зобов`язані відшкодовувати збитки та шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства у сфері благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України. Оскільки суд встановив, що Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва, Київська міська рада, Київська міська державна адміністрація не є відповідальними за завдану позивачу шкоду, суд зробив висновок про відсутність підстав для покладення на них обов`язку з відшкодування моральної шкоди

у розмірі 5 000,00 грн.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

23 грудня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Лисий М. І. подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року та ухвалити у справі нове рішення, яким позов задовольнити та стягнути

з Київської міської ради на користь ОСОБА_1 на відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 28 640,00 грн, на відшкодування моральної шкоди суму у розмірі

5 000,00 грн. Стягнути з Київської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 4 000,00 грн.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновок суду першої інстанції про те, що позов пред?явлено до неналежного відповідача є неправильним, оскільки балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 17 грудня

2001 року № 2715 затверджено статут Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом?янського району м. Києва, відповідно до пункту 4.1.1 якого на підприємство покладено обов?язок з утримання в належному стані парків, скверів, зелених насаджень уздовж бульварів, вулиць та інших зелених насаджень загального користування, здійснення всього комплексу робіт по озелененню, догляду за зеленими насадженнями та їх охороні і захисту на закріпленій за підприємством території. Вказує, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, розташоване на земельній ділянці комунальної власності, а його власником є територіальна громада міста.

Рух апеляційної скарги та матеріалів справи

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 27 грудня 2023 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Листом Київського апеляційного суду від 09 січня 2024 року витребувано

із Солом?янського районного суду м. Києва справу № 760/15751/21.

01 лютого 2024 року матеріали справи № 760/15751/21 надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Лисого М. І. про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року задоволено та поновлено його. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною представника ОСОБА_1 - адвоката Лисого М. І. на рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва, Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації про відшкодування шкоди.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 липня 2024 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Доводи інших учасників справи

16 лютого 2024 року Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва подало до Київського апеляційного суду відзив, у якому просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року - без змін.

Відзив мотивований тим, що територія на якій сталась подія, належить до прибудинкової території будинку АДРЕСА_1 . Землекористувачами за вказаною адресою є: ТОВ «Київпроект-Центр», Київський обласний проектно-будівельний концерн «Київоблагробуд», Асоціація «Агропромбудіндустрія», ЗАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ЗАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА-Життя», суб?єкт підприємницької діяльності. Відповідно до частини п?ятої статті 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону

19 лютого 2024 року Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом?янської районної в місті Києві державної адміністрації за дорученням Київської міської ради подало до Київського апеляційного суду відзив, у якому просить

у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року відмовити.

Відзив мотивований тим, що земельна ділянка, на якій перебувало майно позивача належить на праві приватної власності підприємствам, установам та організаціям, та не перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Києва, а тому посилання заявника про те, що Київська міська рада має нести відповідальність є безпідставними. Доказів того, що дерево росло на земельній ділянці, яка перебуває в комунальній власності, позивач не надав.

Позиція Київського апеляційного суду

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

У частинах першій-третій статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Оскільки рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня

2023 року оскаржується в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Київської міської ради про відшкодування шкоди, в іншій частині оскаржуване судове рішення відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України Київський апеляційний суд не перевіряє.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзивах на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на таке.

Фактичні обставини справи

Встановлено, що ОСОБА_1 є власником автомобіля «Nissan Almera», реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2005 року випуску.

31 липня 2018 року близько 18:00 год на вказаний автомобіль, який був припаркований на АДРЕСА_1 (у дворі будинку), впала гілка дерева, що підтверджується схемою місця ДТП та висновком за результатами проведення перевірки по матеріалам ДТП, яка трапилася 31 липня 2018 року.

Згідно з висновком в ЄО № 60463 від 31 липня 2018 року встановлено, що ОСОБА_1 виявив, що 31 липня 2018 року за адресою: АДРЕСА_1 на його автомобіль «Nissan Almera», реєстраційний номер НОМЕР_1 впала з дерева гілка в результаті чого було пошкоджено лобове скло, капот, дах автомобіля, задній бампер.

Відповідно до акта обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 31 липня 2018 року за адресою: АДРЕСА_1 (дворова територія) встановлено інші недоліки в утриманні та експлуатації ділянки, а саме: не здійснювалось кронування (обрізання) дерев, в результаті чого відломилась частина дерева та пошкодила транспортні засоби.

Згідно з актом виконаних робіт СПД ОСОБА_2 від 03 жовтня 2018 року та рахунку від 31 липня 2019 року № 166 складеним СПД ОСОБА_2 загальна вартість ремонтних робіт транспортного засобу «Nissan Almera», реєстраційний номер НОМЕР_1 , за замовленням ОСОБА_1 становить 28 640,00 грн.

Згідно з квитанцією від 31 липня 2019 року № 1935АС39F8 ОСОБА_1 сплатив на рахунок ФОП ОСОБА_2 суму в розмірі 28 640,00 грн.

Внаслідок співставлення схеми ДТП та витягу з бази даних міського земельного кадастру станом на 16 лютого 2018 року встановлено, що подія ДТП відбулася на земельній ділянці 72:118:0018 за адресою: вул. Авіаконструктора Антонова, буд. 5а, землекористувачами якої зазначено: ТОВ «Київпроект-Центр», Київський обласний проектно-будівельний концерн «Київоблагробуд», Асоціація «Агропромбудіндустрія», ЗАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ЗАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА-Життя».

З листа від 04 січня 2019 року №057-057/К-2734-15 Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відомо, що за даними міського земельного кадастру земельна ділянка площею 0,38 га (код 72:118:0018) на

АДРЕСА_1 обліковується за ТОВ «Київпроект-Центр», Київським обласним проектно-будівельним концерном «Київоблагробуд», Асоціацією «Агропромбудіндустрія», Приватним акціонерним товариством «Українська страхова компанія АСКА», ОСОБА_6 (суб`єкт підприємницької діяльності - ФОП ОСОБА_6 ). Інформації щодо реєстрації документів, які посвідчують право власності або право користування (оренди) зазначеною земельною ділянкою у Департаменті немає.

Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 239215185 від 29 грудня 2020 року за адресою: вул. Авіаконструктора Антонова, 5, зареєстровано право власності на нежилі приміщення за ТОВ «Моренго», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПАТ «Українська страхова компанія АСКА-Життя», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ТОВ «Ренесанс Холдинг», а також на будівлю трансформаторної підстанції за ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 332374535 від 16 травня 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано право власності на нежилі приміщення за ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ТОВ «Моренго», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПАТ «Українська страхова компанія АСКА-Життя», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ТОВ «Ренесанс Холдинг», а також на будівлю трансформаторної підстанції за ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Відповідно до листа Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 07 серпня 2019 року № 108-10649, будівля за адресою:

АДРЕСА_1 не належить до сфери управління Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації. Інформації про її балансоутримувача у Солом`янській районній в місті Києві державній адміністрації немає. Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація не визначала на конкурсних засадах підприємства, установи, організації, відповідальні за утримання об`єкта благоустрою на вул. Антонова, 5. Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація не передавала об`єкт благоустрою за адресою: АДРЕСА_1 на баланс підприємств, установ, організацій відповідно до частини 1 статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

Згідно відповіді Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва від 13 травня 2019 року № 064/234-900 земельна ділянка, за адресою: АДРЕСА_1 , не знаходиться їх на балансі та обслуговуванні.

Згідно з наказом Головного управління з питань майна Київської міської державної адміністрації від 14 лютого 2002 року № 21 «Про закріплення основних фондів комунальної власності територіальної громади м. Києва» ні будинок, ні прибудинкова територія за адресою: АДРЕСА_1 , а також за адресою:

АДРЕСА_1 не закріплені на праві господарського відання за Комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним

і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий

і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України).

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України).

У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (схожий висновок див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21).

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування»).

За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо (пункт 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).

Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади (частина сьома статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).

У пункті 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.

Відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі (пункту 5.5. Правил).

До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян (підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування»).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 04 вересня 2019 року у справі № 200/22129/16-ц (провадження № 61-43478св18), на яку посилається позивач у апеляційній скарзі, зазначеної, що, «…до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень у дворі біля будинку АДРЕСА_1. Місцевий суд установив, що відповідач КП «Міськзеленбуд» Дніпровської міської ради було створено на підставі рішення Дніпровської міської ради №45/22 від 08 грудня 2004 року, при створенні якого на його баланс жодних зелених насаджень не передавалось. Рішенням Дніпропетровської міської ради від 30 листопада 2011 року №53/17 «Про внесення змін до рішення міської ради від 02 березня 2011 року № 16/9 «Про проведення реорганізації комунальних житлово-експлуатаційних підприємств, підпорядкованих департаменту житлово-комунального господарства та капітального будівництва Дніпропетровської міської ради» КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради є балансоутримувачем житлового будинку АДРЕСА_1, проте не об`єктів благоустрою зеленого господарства, що розташовані на прибудинковій території вказаного будинку.

Покладаючи на Дніпровську міську раду обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової шкоди, місцевий суд врахував, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста та виходив із відсутності даних, що дане дерево відповідно до вимог частини п`ятої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування».

Аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 25 січня

2023 року у справі У 522/2891/20 (провадження №61-9688св22) на яку заявник також посилається в апеляційній скарзі.

За обставин цієї справи події щодо падіння гілки на автомобіль позивача сталися на АДРЕСА_1 , що сторонами не заперечується.

Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 332374535 від 16 травня 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано право власності на нежилі приміщення за ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ТОВ «Моренго», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ПАТ «Українська страхова компанія АСКА-Життя», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія АСКА», ТОВ «Ренесанс Холдинг», а також на будівлю трансформаторної підстанції за ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Згідно відповіді Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва від 13 травня 2019 року № 064/234-900 земельна ділянка, за адресою: АДРЕСА_1 , не знаходиться їх на балансі та обслуговуванні.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією

і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

У справі, що переглядається, позовні вимоги пред?явлено, зокрема до Київської міської ради на балансі якого дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль не перебувало, атому не є належними відповідачами у цій справі.

Право та порядок на звернення до суду за захистом визначається процесуальним законом.

Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства (стаття 1 ЦПК України).

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право

в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Відповідно до статті 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, суд за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює

у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (пункт 41 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Установивши, що ОСОБА_1 пред?явив позовні вимоги до Київської міської ради, яка не є належним відповідачем у справі, суд першої інстанції зробив правильний висновок про відмову в позові в цій частині, оскільки доказів того, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на земельній ділянці комунальної власності, позивач не надав, як і не надав доказів того, що дане дерево перебуває на балансовому обліку Київської міської ради.

Оскільки Київська міська рада не є відповідальною за завдану позивачу шкоду, також відсутні підстави для покладення на них обов`язку відшкодувати моральну шкоду

у розмірі 5 000,00 грн.

Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 31 грудня 2014 року № 1574 «Про питання діяльності підприємств зеленого господарства» затверджено зміни до Статуту Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва, затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 17 грудня 2001 року № 2715, відповідно до яких підпункт 4.1.2 згідно якого на комунальне підприємство було покладено контроль за станом утримання

і відтворення зелених насаджень на усій території району незалежно від їх відомчої належності та форм власності, виключено, а тому доводи апеляційної скарги що балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство є безпідставними.

Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального

і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Лисого М. І. без задоволення, а рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Київської міської ради про відшкодування шкоди - без змін, оскільки підстав для його скасування в цій частині немає.

Щодо судових витрат

Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».

Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги представника ОСОБА_1 - адвоката Лисого М. І. без задоволення, а рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Київської міської ради про відшкодування шкоди - без змін, розподіл судових витрат Київський апеляційний суд не здійснює.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, Київський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Лисого Миколи Івановича залишити без задоволення.

Рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року

в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Київської міської ради про відшкодування шкоди залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач А. М. Стрижеус

Судді: Л. Д. Поливач

О. І. Шкоріна