КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Катюшенко В.П.
Єдиний унікальний номер справи № 755/5926/23
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 липня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2023 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідачки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу, при цьому не сплативши судовий збір. У своїй апеляційній скарзі апелянти заявили клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання про звільнення від судового збору.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своєму клопотанні ОСОБА_1 зазначає, що перебуває у скрутному матеріальному становищі, є особою пенсійного віку, її пенсія становить 2 725,00 грн, що удвічі менше встановленого прожиткового мінімуму, що підтверджується довідкою про доходи № 1039 7103 3400 1086 ГУ ПФУ у Вінницькій області.

ОСОБА_2 в клопотанні вказує, що її матеріальне становище також є скрутним, вона не працює та будь-якої соціальної допомоги не отримує.

До клопотання додана копія реєстру застрахованих осіб, копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, копія довідки про отримання (неотримання) допомоги. Разом з цим, такі докази не є безумовними доказами для звільнення її від сплати судового збору, сам по собі факт того, що відповідачка не працює не перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

Отже, належних доказів, що в своїй сукупності підтверджують наявність (відсутність) доходів, їх розмір, наявність чи відсутність у власності майна, коштів на банківських рахунках(довідка про доходи, видана податковим органом, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), тобто, доказів на підтвердження її скрутного матеріального становища чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, ОСОБА_2 суду не надала.

Суд звертає увагу, що закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох апелянтів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із апелянтів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

За таких обставин, враховуючи те, що ОСОБА_1 надала суду докази щодо свого скрутного матеріального становища, в той час як ОСОБА_2 не довела суду обставин, що дозволяють звільнити її від сплати судового збору, клопотання апелянтів суд задовольняє частково, зменшивши розмір судового збору на 50%.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, апелянтам слід сплати судовий збір за подачу вказаної апеляційної скарги у розмірі 2013 грн (2684 х 150% х 50%).

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, рахунок отримувача: UA0026010, код отримувача за , код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО (код банку отримувача) 899998.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі. У випадках коли, особа звільняється від судового збору, до Київського апеляційного суду слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не оплачена судовим збором, то її слід залишити без руху, надавши апелянтам строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити частково.

Зменшити розмір судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2023 року до 2013 гривень.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2023 року залишити без руху та надати апелянтам строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали. В іншому випадку апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко