ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 629/2401/24
Номер провадження 22-ц/818/3142/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

30 липня 2024 року суддя Харківського апеляційного суду Мальований Ю.М., розглянувши в порядку підготовки до апеляційного розгляду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Близнюківського районного суду Харківської області від 20 червня 2024 року в складі судді Масло С.П. у справі №629/2401/24 за позовом ОСОБА_1 до державного нотаріуса Близнюківської державної нотаріальної контори Харківської області Щербини В.В. про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зобов`язання видати свідоцтво про право на спадщину, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Близнюківського районного суду Харківської області від 20 червня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до державного нотаріуса Близнюківської державної нотаріальної контори Харківської області Щербини В.В. про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зобов`язання видати свідоцтво про право на спадщину визнано неподаною та повернуто позивачу.

10 липня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 на вказане судове рішення безпосередньо до Харківського апеляційного суду подала апеляційну скаргу.

18 липня 2024 року ухвалою судді-доповідача витребувано з Близнюківського районного суду Харківської області цивільну справу № 629/2401/24, яка надійшла до Харківського апеляційного суду 26 липня 2024 року.

Проте, апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрито з огляду на таке.

Статтею 354 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Матеріали справи свідчать, що ухвала суду першої інстанції постановлена 20 червня 2024 року, строк на його оскарження сплинув 05 липня 2024 року. Апеляційна скарга подана 10 липня 2024 року, тобто, після спливу строку на апеляційне оскарження. Однак, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Близнюківського районного суду Харківської області від 20 червня 2024 року апеляційна скарга та матеріали справи не містять.

Посилання ОСОБА_1 щодо дати отримання копії судового рішення 28 червня 2023 року не свідчить про дотримання строків на апеляційне оскарження, а може бути підставою для обговорення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції. Між тим, таке клопотання апелянтом заявлено не було.

Згідно з частинами 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 1.9.2 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01 січня 2024 року- 3028 грн.

Отже, при поданні апеляційної скарги необхідно сплатити - 3028 х 0,2 = 605,60 грн.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

рахунок отримувача: UA0020661; отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101; код отримувача: 37874947; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат) ; код банку отримувача: 899998; код класифікації доходу бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

До апеляційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 заявлено клопотання . про звільнення від сплати судового збору, яке мотивовано скрутним майновим станом.

Згідно з частинами 1 та 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом цієї практики щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема у рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії», «Креуз проти Польщі», сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для зменшення розміру судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення у здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і у строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Позивачкою не надано допустимих та достатніх доказів його скрутного матеріального стану, який унеможливлю сплату судового збору. Довідка про доходи № 6899 8388 3543 1865відповідно до яких заявник перебуває на обліку в Лозівському об`єднаному управлінні ПФУ в Харківській області та отримує пенсію за віком за період з липня 2023 року по червень 2024 року загальному розмірі 36990,98 також беззаперечно не свідчать про неможливість сплати судового збору у встановленому законом розмірі. Крім того, зазначена довідка не містить інформацію за весь 2023 рік.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 необхідно надати докази на підтвердження обставин щодо майнового стану, якими можуть бути, наприклад, можуть бути довідки про наявність або відсутність рухомого і нерухомого майна, банківські документи про відсутність на рахунку коштів тощо або сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а також доказів на підтвердження важкого матеріального стану або сплати судового збору.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Близнюківського районного суду Харківської області від 20 червня 2024 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання вимог ухвали суду, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.М. Мальований