УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року

м. Київ

справа № 757/24005/23

провадження № 61-9937ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д., розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики; зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору позики неукладеним,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25 березня 2024 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики повернуто позивачу за первісним позовом.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 задоволено частково. Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 25 березня 2024 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

11 липня 2024 року до Верховного Суду через систему «Електронний суд» представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано касаційну скаргу, в якій просить постанову суду апеляційної інстанції у частині направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду скасувати, позов ОСОБА_3 залишити без розгляду.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги представника ОСОБА_1 -

ОСОБА_2 , у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається,

що вона є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо його незаконності.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлено зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Вимоги до позовної заяви визначено статтею 175 ЦПК України.

У частині 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 1 статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (частини 2 статті 185 ЦПК України).

Частиною 3 статті 185 ЦПК України визначено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Із оскаржуваного судового рішення вбачається, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13 вересня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2024 року розгляд справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики здійснено за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2024 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики залишено без руху для доплати судового збору.

Відповідно до частин одинадцятої-тринадцятої статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Отже, після відкриття провадження у справі застосуванню підлягають інші норми процесуального права, а саме положення частини 13 статті 187 ЦПК України та статті 257 ЦПК України, що передбачають залишення позовної заяви без розгляду.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції про повернення позову ОСОБА_3 , яка постановлена після відкриття провадження у справі та направляючи справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що визнати позовну заяву неподаною та повернути її позивачу суд може лише до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі.

Доводи касаційної скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про те, що, скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції відповідно до статті пункту 4 частини першої статті 374 ЦПКУкраїни за результатами розгляду апеляційної скарги мав право залишити позовну заяву без розгляду,

є безпідставні.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підстави для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, зокрема, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Інші доводи касаційної скарги спростовуються вищенаведеним, зводяться до власного тлумачення норм процесуального права та до незгоди з ухвалою суду апеляційної інстанції, висновків суду не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають та не можуть бути підставою для його скасування.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики; зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору позики неукладеним відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник