ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6858/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участі секретаря судового засідання Давидюк В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: місто Київ, вулиця Олександра Кошиця, 5а в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

30 травня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що 16 серпня 2008 року між сторонами було зареєстровано шлюб, від якого вони мають двох неповнолітніх дітей. Спочатку сімейне життя складалося добре, однак з 2021 року сімейні стосунки погіршилися, 2022 року подружжя перестало проживати разом, спільного господарства вони не підтримують та не ведуть спільного бюджету. У зв`язку із викладеним, позивач просить суд розірвати шлюб.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 травня 2024 року цивільну справу № 753/10754/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 03 червня 2024 року.

18 червня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про те, що ОСОБА_2 13 червня 2024 року була знята з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_2 дійсно була знаття з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 . Наразі місце її реєстрації становити неможливо.

Ухвалою суду від 19 червня 2024 року суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 26 липня 2024 року на 09:30 год.

19 липня 2024 року відповідачкою до канцелярії суду було подано заяву, у якій вона просила проводити розгляд справи за її відсутності, щодо задоволення позовних вимог не заперечувала, часу на примирення просила не надавати.

26 липня 2024 року позивачем до канцелярії суду було подано заяву, у якій він зазначив, що позовні вимоги підтримує, просить проводити розгляд справи за його відсутності.

У судове засідання призначене на 26 липня 2024 року сторони не з`явилися, враховуючи подані ними заяви, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності сторін.

У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить до наступного висновку.

Встановлено, що 16 серпня 2008 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 1933, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 (а.с. 8).

Від шлюбу подружжя має двох спільних дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 940, серія НОМЕР_2 (а.с.9); та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видане Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 3302, серія НОМЕР_3 (а.с. 10)

Позивач у позовній заяві, зазначає, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені, з 2022 року подружжя разом не проживає, шлюбних відносин не підтримує. Збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Так, відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини перша статті 24 СК України).

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із статтею 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, зважаючи на те, що судом встановлено, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, враховуючи те, що відповідач не заперечувала проти розірвання шлюбу, наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 263, 265 ЦПК України , суд,-

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 16 серпня 2008 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 1933.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя Шаповалова К.В.