Справа №: 398/3660/24
провадження №: 2/398/2404/24
УХВАЛА

Іменем України

"22" липня 2024 р. м.Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Подоляк Я.М., розглянувши матеріали заяви позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Деречина Олена Валеріївна, до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Деречина О.В., звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими позивач звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення позову без руху, оскільки він поданий без дотримання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено, що до позовної заяви не додано документу, підтверджуючого сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави для надання відстрочки або звільнення від сплати судового збору.

При цьому, разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на те, що сума судового збору перевищує 5 відсотків від суми його річного доходу. Він не працює, на обліку в центрі зайнятості не перебуває, що підтверджується записами в його трудовій книжці. Крім того, згідно довідки УПЗН м.Світловодськ від 14.04.2023 року він перебуває на обліку, доходу не має. Відповідно до витягу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за період 2023-2024 рр. йому виплачено грошові кошти при народженні дитини, дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не є його доходом.

Вивчивши клопотання, позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження №61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Наданий позивачем на підтвердження скрутного майнового стану документи (довідка про отримання (неотримання) допомоги, витяг з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, копії 1-7 сторінок трудової книжки) не є беззаперечним і достатнім доказом його скрутного майнового стану та не підтверджує з достовірністю тієї обставини, що він не може сплатити судовий збір, оскільки заявник не надав доказів про наявність чи відсутність інших доходів, а саме рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів та можливості розпоряджатися ними.

Суд зауважує, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Саме по собі клопотання про звільнення від сплати судового збору з наведенням аргументів, що позивач не працевлаштований та немає іншого доходу, а також його перебування на стаціонарному лікуванні у 2023 році, не може вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

Натомість, інші докази (наприклад, довідка про склад сім`ї, банківські рахунки, довідка податкового органу), тощо - позивачем не надано.

До позовної заяви долучена довідка про склад сім`ї, але не позивача, а ОСОБА_4 , де зазначено, що членами сім`ї останньої є ОСОБА_5 та ОСОБА_3 . Відомостей про те, що ОСОБА_1 також є членом цієї родини та проживає разом з ними за однією адресою, вказана довідка не містить.

Таким чином, клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

У відповідність ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами вважаю за необхідне відмовити позивачу у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та залишити його позовну заяву про зменшення розміру аліментів без руху, надавши йому строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20грн.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.136, ч.1 ст.185 ЦПК України, - суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2.Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Деречина Олена Валеріївна, до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, залишити без руху.

3.Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду він у встановлений строк усуне недоліки позовної заяви, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

6. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.М.ПОДОЛЯК