Справа № 203/3250/24
Провадження № 2/0203/1386/2024
УХВАЛА

05 липня 2024 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська Ханієва Ф.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

26.06.2024 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 до Кіровського районного суду міста Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.06.2024 року, цивільну справу № 203/3250/24, провадження № 2/0203/1386/2024, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М., яка передана судді канцелярією суду 28.06.2024 року.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України, судом з метою визначення підсудності було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до відповідей від 01.07.2024 року, з Єдиного державного демографічного реєстру, відсутні відомості щодо місця реєстрації позивача та відповідача.

Ухвалою суду від 01.07.2024 року було витребувано у Міністерства соціальної політики України () інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб відносно відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: невідомо), останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , паспортні дані відсутні, РНОКПП НОМЕР_1 .

04.07.2024 року з Міністерства соціальної політики України до суду надійшла інформація, що станом на 02.07.2024 року в ЄІБД ВПО відсутня інформація щодо відповідача.

Суд зазначає, що у ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначені вимоги до позовної заяви.

Суд, вивчивши позовну заяву, дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач у позовній заяві зазначає, що вона звільнена від сплати судового збору, посилаючись на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Проте суд зазначає, що доводи позивача з цього приводу є хибними, виходячи з наступного.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору.

Так, п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

З матеріалів справи видно, що відповідно до посвідчення серії НОМЕР_2 від 06.04.2021 року, позивач має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій.

Водночас, правила п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» на дані правовідносини (позов про звільнення від сплати аліментів) не поширюється.

Аналогічні висновки суду узгоджуються з правовими позиціями щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) та постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18), Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12 січня 2022 року у справі № 365/159/20 (провадження № 61-16402св21), що враховується судом на підставі ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Відповідно до п.2 п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 9 ст. 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року становить 3028 гривень 00 копійок, тобто 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1211,20грн.

При цьому відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже позивачу слід сплатити судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 968,96 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд, вирішуючи питання щодо залишення позовної зави без руху, також керується практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

У свою чергу, суд звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух ( рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

Враховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням їй строку для усунення недоліків позовної заяви, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 185, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Визначені недоліки позовної заяви позивачу усунути шляхом надання суду:

- оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн, який підлягає перерахуванню на наступний рахунок: отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Центр.р/ 22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155 , банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998 , рахунок отримувача UA0004631, код класифікації доходів бюджету 22030101 ; призначення платежу судовий збір, за позовом ________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Дніпропетровська;

- належним чином завіреної копії паспорта громадянина України або довідку про реєстрацію місця проживання позивача.

Копію ухвали направити позивачу.

Суд роз`яснює позивачу, що у випадку, якщо недоліки заяви не будуть усунені у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ф.М. Ханієва