КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 липня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача судової палати з розгляду цивільних справ Слюсар Т.А., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження та розглянувши клопотання Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про поновлення строку апеляційного оскарження, на виконання вимог ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 березня 2024 року у складі судді Таран Н.Г.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у м. Києві про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27 березня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Вирішено питання судових витрат. Повний текст рішення складено 29 березня 2024 року.

Не погодившись з указаним рішенням, 21 червня 2024 року Деснянським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) через засоби поштового зв`язку подано апеляційну скаргу, до якої долучено заяву про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду.

В обґрунтування поважності пропущення строку зазначено, що рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 березня 2024 року було постановлено без участі скаржника та не надходило на його адресу. Вказує, що про рішення державному виконавцю стало відомо з ЄДРСР. У зв`язку з чим просив поновити строк апеляційного оскарження рішення суду.

Між тим, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, враховуючи наступне.

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч.3).

Як убачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення складено 29 березня 2024 року.

При цьому судом з`ясовано, що копію оскаржуваного рішення від 27 березня 2024 року було доставлено до електронного кабінету Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 29 березня 2024 року о 21:04:55 (а.с. 122).

Отже, посилання скаржника на те, що оскаржуване рішення раніше не отримувалося, спростовуються матеріалами справи, оскільки районним судом направлялося рішення до електронного кабінету 29 березня 2024 року.

Таким чином, вбачається, що покладені в основу заяви про поновлення процесуального строку доводи не узгоджуються з матеріалами справи, оскільки районним судом направлялося рішення до електронного кабінету скаржника 29 березня 2024 року, отже апеляційна скарга подана 21 червня 2024 року з пропуском строку.

У статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок учасників справи, добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасник справи розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ч. 4, ст. 13 ч. 3ЦПК України).

Таким чином, учасники процесу, маючи беззаперечне право на апеляційний перегляд справи (ст. 129 ч. 2 п. 8 Конституції України, ст. 2ч. 3 п. 8, ст. ст. 17,352 ЦПК України), реалізують це право на власний розсуд і зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, дотримуватися строків, порядку і процедури апеляційного оскарження судового рішення.

Так, поважними причинами пропуску строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку апеляційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути вищевказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 березня 2024 року із зазначенням інших поважних причин, в зв`язку з якими Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подав скаргу з порушенням строку, з відповідними доказами на підтвердження поважності таких причин.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (ч. 4 ст. 357 ЦПК України).

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст.ст. 356, 357 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 березня 2024 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити скаржникуправо протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки.

У випадку невиконання вимог ухвали суду в частині обґрунтування поважності пропущення процесуального строку, відповідно до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Суддя: