Справа № 645/5149/19
Провадження № 2/645/310/24
У Х В А Л А

Іменем України

22 липня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Алтухової О.Ю.,

секретар судового засідання - Малій О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду), -

в с т а н о в и в:

14.08.2019 року позивач ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить розірвати договір довічного утримання (догляду), укладений 30.10.2017 року між нею та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Тарасовою О.П..

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 10.09.2019 року (суддя Бабкова Т.В.) позовну заяву було залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.09.2019 року у вказаній справі відкрито провадження, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Провадження по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду) - зупинено до залучення до участі у справі правонаступників ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.08.2020 року відновлено провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду). Залучено до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 .

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.01.2021 року клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Гавриленко Ольги Володимирівни про зупинення провадження у справі залишено без задоволення. Закрито підготовче засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду) та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.01.2021 року клопотання представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Терпелюк Євгена Володимировича - задоволено. Призначено в справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступником якої є ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду) судову почеркознавчу експертизу. Провадження по справі на час виконання експертизи зупинено.

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року № 2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Фрунзенського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суд м. Полтави від 19.09.2022 року цивільну справу прийнято до загального провадження та призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 17.11.2022 року № 65 відновлено територіальну підсудність судових справ Фрунзенського районного суду м. Харкова з 23.11.2022 року.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 19.07.2023 року клопотання відповідача ОСОБА_2 про направлення справи за підсудністю задоволено, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , правонаступником якої є ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду) передано для розгляду за підсудністю до Фрунзенського районного суду м. Харкова.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.10.2023 року справа передана у провадження судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Алтухової О.Ю.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 12.10.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Підготовче засідання у справі призначнне на 23 листопада 2023 року о 13 годині 00 хвилин, в приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова

Ухвалою суду від 18.03.2024 постановлено закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу № 645/5149/19 до розгляду у відкритому судовому засіданні на 18 квітня 2024 року на 14.00 год. 00 хв. у приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова.

У судове засідання 18.03.2024 року позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомлено. Засідання не відбулося з причин знеструмлення суду.

13.05.2024 року позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомлено, Засідання не відбулося з причин оголошення повітряної тривоги у Харківській області.

11.06.2024 року позивач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено.

22.07.2024 року позивач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено. Повістка повернулася до суду з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Представник відповідача - адвокат Гавриленко О.В., подала клопотання про залишення позову без розгляду, в зв`язку із неявкою відповідача.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача/його представника до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача та/або його представника в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі №757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема, перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи викладене, неявка позивача в судове засідання є повторною в розумінні положень ч.5 ст. 223 ЦПК України.

Верховний Суд у своїй постанові від 22.05.2019 року по справі № 310/12817/13 вказав, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені у статті 257 ЦПК України наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Заяви позивача та/або представника позивача про розгляд справи за його відсутності матеріали справи не містять.

Таким чином, оскільки належним чином повідомлений про день та час розгляду справи позивач повторно не з`явився в судове засідання та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вважає необхідним застосувати наслідки, передбачені в п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України та постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання (догляду) - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 .

Повне судове рішення складено 22.07.2024 року.

Суддя О.Ю.Алтухова