ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/5435/23 Провадження № 2-п/636/9/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2024 року Чугуївський міський суд Харківської області

в складі: головуючого судді Гуменного З.І.,

за участю секретаря судового засідання Рябініної С.В.,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Чугуєві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

в с т а н о в и в:

Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 11.03.2024, в якому просить переглянути заочне рішення та скасувати його і призначити справу до розгляду, відмовився ОСОБА_2 в задоволені позову, посилаючись на те, що відповідач не сповіщалась про дату судового засідання, а тому не могла подати заперечення на позов та пояснення .

Дослідивши матеріали справи та додані до заяви про скасування заочного рішення докази, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 11.03.2024 позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини задоволено, зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на підставі рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 16.11.2016, справа № 636/2875/16-ц, з 1/4 до 1/6 частини всіх видів доходів щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили до досягнення дитиною повноліття, припинивши з цього часу стягнення аліментів в розмірі 1/4 частини всіх видів доходів за рішенням Чугуївського міського суду Харківської області у справі № 636/2875/16-ц.

Статтею 284 ЦПК України (який діяв на день розгляду справи) передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача; заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення; учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду; строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

В заяві про перегляд заочного рішення вказано, що рішення ухвалено без участі відповідача, судових повісток, копії позовної заяви з доданими матеріалами від суду вона не отримувала, тому заочне рішення було прийнято без належного повідомлення про місце, дату та час судового розгляду.

Так, відповідач в судове засідання не з`явився, однак про день та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток. Також відповідач отримала копію позовної заяви з додатками, причини неявки суду не повідомила, заяви про відкладення судового засідання не подавала, що, відповідно до положень ЦПК України, вважається повідомленням належним чином. Судові повістки отримані, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, які знаходяться в матеріалах справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, який діяв на день розгляду справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Отже, відповідач про дату судового засідання повідомлена, у судове засідання не з`явилася відзив не подала і позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Згідно ст. 288 ЦПК України, який діяв на день розгляду справи, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи..

Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно наведених умов.

З матеріалів справи вбачається, що при ухваленні заочного рішення в справі у суду були наявні всі умови, необхідні для заочного розгляду справи:

- неявка відповідача в судове засідання;

- належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

- відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання;

- згода позивача на заочний розгляд справи.

Отже, вивчивши заяву відповідача про скасування заочного рішення, окрім нез`явлення відповідача в судове засідання, неповідомлення ним про причини своєї неявки, жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи, не надано. Відповідачем не спростовано жодного доказу позивача, які були прийняті судом для вирішення справи.

Верховний суд України в своєму Узагальненні від 01.05.2007 «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішення у цивільних справах» встановив, що суди повинні дотримуватись таких умов проведення заочного розгляду справи:

1. Неявка відповідача в судове засідання;

2. Належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

3. Відсутність поважних причин неявки відповідача;

4. Відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності;

5. Відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи.

Лише за наявності всіх п`ятьох умов суд може провести заочний розгляд справи.

Відповідно до вказаного узагальнення Верховного Суду України, правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причини і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, вивчивши заяву про скасування заочного рішення, окрім нез`явлення відповідача в судове засідання, неповідомлення ним про причини своєї неявки, жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи, ним не надано.

У статті 284 ЦПК України, законодавець визначив підстави для ухвалення заочного рішення.

Отже, заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи.

Таким чином, при ухвалені рішення судом було ретельно перевірено повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи і надані докази, за формою та змістом заочне рішення відповідає вимогам, встановленими цивільним законодавством України, а тому воно не підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України, який діяв на день розгляду справи, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Виходячи з обставин, викладених вище, недоведеності при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви відповідача та перегляду заочного рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 209, 258-260, 287-289 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 11.03.2021 по справі № 636/5435/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя