У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Шумило Н.Б.

за участю секретаря Кравчук А.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Ужгород справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Великолазівський» про визнання права власності,-

встановив:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.09.2023 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у даній справі, призначено підготовче судове засідання, про що повідомлено учасників справи.

02.02.2024 року виконувач обов`язків керівника Ужгородської окружної прокуратури Старов І. подав заяву в порядку ст.ст. 53, 56 ЦПК України про вступ у справу з метою представництва інтересів держави в особі Головного управління Дергеокадастру у Закарпатській області, також у вказаній заяві просить про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог ГУ Держгеокадастру на стороні відповідача.

В обгрунтування заяви зазначено, що спір у справі зачіпає інтереси власника земельної ділянки, однак матеріали справи не містять відомостей про власника земельної ділянки на якій позивач просить визнати право власності на нерухоме майно. Водночас, окружною прокуратурою встановлено, що земельна ділянка, на якій розміщений предмет спору, є земельною ділянкою сільськогосподарського призначення державної форми власності. За інформацією ДП «Великолазівський» об?єкт незавершеного будівництва консервного цеху по АДРЕСА_1 розміщений на земельній ділянці за кадастровим номером :02:009:0001, площею 2, 8343 га.

Згідно інформації Державного земельного кадастру земельна ділянка за кадастровим номером :02:009:0001, площею 2, 8343 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, категорія земель - землі сільськогосподарського призначення, є державною власністю та перебуває в користуванні Корпорації з питань садівництва, виноградарства, виноробної та консервної продукції «Садвинпром». Саме ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області здійснює повноваження власника земельної ділянки, на якій розміщений об`єкт нерухомого майна, право власності на який має намір узаконити позивач, та є органом уповноваженим державою здійснювати захист державних інтересів у вказаній справі.

20.03.2024 року надійшла заява представника позивача адвоката Бирковича О.І., в якій серед іншого просить відмовити Ужгородській окружній прокуратурі у задоволенні клопотання про залучення до розгляду даної справи третьою особою без самостійних вимог ГУ ДЗК в Закарпатській області.

10.04.2024 року відповідач Державне підприємство «Великолазівський» подало відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи, в якому просить у задоволення позовної заяви відмовити, та розгляд справи проводити без участі представника Державного підприємства «Великолазівський».

10.04.2024 року представник позивача адвокат Биркович О.І. подав заяву про приєднання до матеріалів справи письмових доказів, які долучено до матеріалів справи.

У підготовчому судовому засіданні 04.06.2024 прокурор Романець О. в повному обсязі підтримала заяву про вступ у справу з метою представництва інтересів держави в особі Головного управління Дергеокадастру у Закарпатській області. Крім того зазначила, що прокурор направив до ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області повідомлення про встановлення підстав та намірів здійснювати представництво інтересів держави в суді. Просила заяву задовольнити.

Представник позивача адвокат Биркович О.І. заперечив щодо задоволення заяви про вступу прокурора, зазначив, що прокурором не доведено порушення інтересів держави, оскільки предметом позову є незавершене будівництво, а не земельна ділянка про яку вказує прокурор. І рішення у справі жодним чином не вплине на права чи інтереси Головного управління Дергеокадастру у Закарпатській області.

Відповідач не забезпечив явки в підготовче судове засідання свого повноважного представника, при цьому в матеріалах наявний відзив відповідача на позовну заяву. Заслухавши думку учасників справу, суд ухвалив проводити підготовче судове засідання за відсутності відповідача.

В наступне підготовче судове засідання 19.07.2024 року учасники справи не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце цього засідання. При цьому представник позивача адвокат Биркович О.І. 19.07.2024 року подав заяву, згідно якої просить відмовити у задоволенні заяви Ужгородської оружної прокуратури від 02.02.2024 року, проводити підготовне судове засідання без участі позивача та її представника та призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відповідач Державне підприємство «Великолазівський» у відзиві на позовну заяву просить розгляд справи проводити без участі представника Державного підприємства «Великолазівський».

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури Романець О. 19.07.2024 року подала заяву, згідно якої просить розглянути заяву про вступ у справу прокурора та залучення ГУ Держгеокадастру в якості третьої особи без самостійних вимог без участі прокурора, заяву підтримує в повному обсязі, з урахуванням пояснень наданих в судовому засіданні 04.06.2024 року просить таку задовольнити.

Враховуючи наведене, беручи до уваги подані заяви, суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності учасників справи.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву виконувача обов`язків керівника Ужгородської окружної прокуратури Старов І. про вступ у справу з метою представництва інтересів держави в особі Головного управління Дергеокадастру у Закарпатській області, дослідивши матеріали справи, що стосуються її вирішення, суд приходить до наступного висновку.

Частинами 1, 2 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання.

У відповідності до п.10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання.

Частиною 3 статті 56 ЦПК України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У відповідності до ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Повноваження прокурора у спірних правовідносинах визначено, зокрема, Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру».

Згідно п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з п.2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року, з наступними змінами, на прокурату покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина / громадянина України, іноземця або особи без громадянства / у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.

Частиною 3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Згідно ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Отже, винятковими випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Важливим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Згідно поданої заяви про вступ у справу підставою такого вступу вказано порушення інтересів держави, яке полягає в тому, що визнання, за відсутності законних підстав в судовому порядку, за ОСОБА_1 права власності на цілісний об`єкт «незавершеного будівництва консервного цеху» на земельній ділянці державної власності порушує права власника земельної ділянки і орендаря земельної ділянки, оскільки фактично зменшує обсяг їх правомочностей. Також, із змісту позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що позивач також має намір в подальшому оформити речові права на земельну ділянку орієнтовною площею 1,5 га на якій розташований об`єкт. Така послідовність дій свідчить про намір оформити право власності/користування на земельну ділянку державної власності в позаконкурентний спосіб.

Як вбачається із змісту позовної заяви, предметом даної справи є визнання за позивачем права власності на об`єкт незавершеного будівництва консервного цеху по АДРЕСА_1 .

При цьому, прокурором до заяви не додано жодних доказів на підтвердження того, що вказаний у позовній заяві об?єкт незавершеного будівництва консервного цеху знаходиться саме на земельній ділянці за кадастровим номером :02:009:0001, яка перебуває у державній власності.

Таким чином, прокурором відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ч.4 ст.56 ЦПК України не обґрунтовано наявність підстав для представництва інтересів держави чи громадянина у суді. Крім того, не наведено обґрунтування, яким чином рішення у зазначеній справі порушуватиме права та інтереси держави. Враховуючи наведене, суд вважає за належне залишити зазначену заяву виконувача обов`язків керівника Ужгородської окружної прокуратури без задоволення.

В підготовчому судовому засіданні виконані вимоги ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Згідно з п.15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, суд вважає, що у підготовчому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закриття підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, тому підготовче засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 53, 56, 197, 200, 258, 260, 261 ЦПК України, ЗУ «Про прокуратуру» суд,-

постановив:

Заяву виконувача обов`язків керівника Ужгородської окружної прокуратури Старова І. в порядку ст.ст. 53, 56 Цивільного процесуального кодексу України про вступ у справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Великолазівський» про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без задоволення.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Великолазівський» про визнання права власності на нерухоме майно.

Призначити справу до судового розгляду по суті у приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за адресою: (88000, м. Ужгород, вул. Загорська, 53) на 11.30 год. 29 липня 2024 року.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб адресою сторінки на офіційному веб порталі судової влади України: https://court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило