Справа № 234/3208/19
Провадження № 2-др/202/30/24
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2024 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,

за участю секретаря - Пеки Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро заяву адвоката Булатецького Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення поцивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Комунальне підприємство «Архітектура і кадастр» Краматорської міської ради, ОСОБА_3 про поділ нежитлового приміщення в натурі,-

ВСТАНОВИВ:

25 лютого 2019 року до Краматорського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ нежитлового приміщення в натурі.

Ухвалою судді Краматорського міського суду Донецької області від 27 березня 2019 року відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 15 січня 2020 року закрито підготовче провадження та справа розглядалася по суті.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX зі змінами, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, розпорядженням голови Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» було змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 21 листопада 2023 року, головуючим суддею у справі визначено суддю Слюсар Л.П., ухвалою якої від 23 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 01 березня 2024 року закрито підготовче провадження у справі.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 02 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Комунальне підприємство «Архітектура і кадастр» Краматорської міської ради, ОСОБА_3 , про поділ нежитлового приміщення в натурі - залишено без розгляду.

02.07.2024 року адвокатом Булатецьким А.А. в інтересах відповідача ОСОБА_1 подано заяву про ухвалення додаткового рішення поцивільній справі, яка протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.07.2024 року передана судді Слюсар Л.П.

В заяві представник відповідача просив суд ухвалити додаткове рішення щодо стягнення з позивачки ОСОБА_2 на користь відповідача ОСОБА_1 понесених судових витрат, а саме: витрат на правничу допомогу в сумі 10000 грн. 00 коп., та витрат за будівельне-технічне обстеження об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 та виготовлення судовим експертом Гнаток В.Г. висновку №42/19/буд експертного будівельно-технічного обстеження від 15.07.2019 в сумі 2500 грн. 00 коп. Всього судових витрат - 12500 грн. 00 коп.

В судове засідання відповідач та представник відповідача не з`явилися. В заяві про ухвалення додаткового рішення, яка подана 02.07.2024 року, документ сформований в системі «Електронний суд», представник відповідача просив суд розгляд справи щодо ухвалення додаткового рішення проводити за відсутністю відповідача та його представника.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися. Про час і місце слухання справи повідомлялись належним чином. Про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 02.07.2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Комунальне підприємство «Архітектура і кадастр» Краматорської міської ради, ОСОБА_3 , про поділ нежитлового приміщення в натурі - залишено без розгляду.

У зазначеній ухвалі питання про розподіл між сторонами судових витрат не вирішувався.

В поданій заяві про ухвалення додаткового рішення представник відповідача просить суд стягнути з позивачки ОСОБА_2 на користь відповідача ОСОБА_1 понесені судові витрати, а саме: витрати на правничу допомогу в сумі 10000 грн. 00 коп., витрати за будівельне-технічне обстеження та виготовлення судовим експертом Гнаток В.Г. висновку №42/19/буд експертного будівельно-технічного обстеження від 15.07.2019 в сумі 2500 грн. 00 коп., а всього 12500 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Згідно ч. 6 ст.142 ЦПК України, у випадках, встановлених частинами третьою - п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог ч.9 ст.141 цього Кодексу.

Згідно ч.9 ст.141 ЦПК України, у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Таким чином, у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, лише у разі необґрунтованих дій позивача, таких як зловживання процесуальними правами, виникнення спору внаслідок неправильних дій сторони.

Зловживання правами характеризуються умислом порушити порядок цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Відповідно до роз`яснень, які міститься у п.38 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі залишення заяви без розгляду відповідач має право заявити вимоги про відшкодування здійснених ним витрат, пов`язаних із розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача. У такому разі заявлені вимоги розглядаються у цій же справі одночасно із вчиненням наведених процесуальних дій. При цьому саме по собі пред`явлення позову не може свідчити про необґрунтовані дії позивача.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим ст.ст. 55, 124 Конституції України, та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Таким чином, за змістом ч. 5 ст. 142 ЦПК України для стягнення компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідачу необхідно довести, а суду встановити і зазначити про це в судовому рішенні, які саме необґрунтовані дії позивача були ним здійснені у ході розгляду справи, та в чому вони виражені, зокрема: чи діяв позивач недобросовісно та пред`явив необґрунтований позов; чи систематично протидіяв правильному та швидкому вирішенню спору; чи недобросовісний позивач мав на меті протиправну мету обмеження прав та інтересів відповідача; чи були дії позивача умисні та який ступінь його вини й чим це підтверджується.

Суд зазначає, що залишення заяви без розгляду це форма закінчення справи без ухвалення рішення.

Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим ст. ст. 55, 124 Конституції України та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Разом з тим, заява представника відповідача не містить доводів і доказів необгрунтованості дій позивача. Під час розгляду справи судом не встановлено, що спір виник внаслідок неправомірних дій позивача. Крім того, витрати на проведення експертного будівельно-технічного обстеження та на правову допомогу виникли у відповідача не внаслідок необґрунтованих дій позивача, а в порядку реалізації відповідачем своїх процесуальних прав.

Необґрунтовані дії позивача є єдиною підставою для покладення на позивача обов`язку компенсувати витрати, що здійснені відповідачем, як це передбачено ч.5 ст.142 ЦПК України.

Представником відповідача не надано суду належних доказів на підтвердження того, що позивачем було допущено зловживання процесуальними правами або того, що спір виник внаслідок неправильних дій сторони, як то передбачено вимогами ч. 9 ст. 141 ЦПК України.

Крім того, суд приймає до уваги, що представником відповідача в судовому засіданні не заявлялося клопотання про відшкодування понесених судових витрат.

За таких обставин, заява про компенсацію судових витрат відповідача на проведення експертно будівельно-технічного обстеження та витрат на правову допомогу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 137, 140, ч.5 ст. 142, ч.6 ст. 142, ч.9 ст.141, ч.2 ст.44, ст.ст. 270, 353 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви адвоката Булатецького Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення поцивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Комунальне підприємство «Архітектура і кадастр» Краматорської міської ради, ОСОБА_3 про поділ нежитлового приміщення в натурі - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі у 15-ти денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Л.П. Слюсар