Справа № 758/1192/24
Провадження № 2/761/6509/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Габунії М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в порядку загального позовного провадження в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дульська Тетяна Володимирівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

01.02.2024 року до Подільського районного суду м.Києва надійшла зазначена позовна заява.

25.03.2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшла вказана позовна заява за підсудністю.

В позовних вимогах позивач просить: визначити їй додатковий строк, терміном два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини від померлої матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вимоги позову обгрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Єна, Німеччина, померла мати позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті матері відкрилась спадщина на квартиру згідно з Договором №51-2609/2018-3 про участь у Фонді фінансування будівництва від 26.09.2018 року. Інше спадкове майно відсутнє.

Як зазначає позивач, вона є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29.12.2023 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дульської Т.В. із заявою про прийняття спадщини після померлої матері.

В цей же день нотаріус надала письмову заяву в якій роз`яснила, що пропущено строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, на момент смерті матері вони не були зареєстровані за однією адресою (не проживали постійно разом), а тому було роз`яснено про можливість звернення до суду із позовною заявою для визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що вона з поважних причин пропустила строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини так як після початку збройної агресії рф на території України, позивачка разом із матір`ю виїхали до Німеччини, де вони отримали тимчасовий захист. У Німеччині позивач разом з матір`ю отримали квартиру для тимчасового проживання та були зареєстровані за адресою зазначеної квартири.

Також позивач зазначає, що тимчасовий захист у Німеччині передбачає деякі обмеження вільного пересування. Виїзд з території Німеччини можливий лише після отримання дозволу відповідного органу. Дозвіл на виїзд за межі території Німеччини позивач отримала з 20.12.2023 року по 20.01.2024 року. Відразу після приїзду до м.Києва звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Оскільки на даний час війна в Україні триває, позивач боїться за своє життя, а тому збереження статусу тимчасового захисту Німеччини та можливість мати безпечне помешкання для проживання та матеріальну допомогу, є важливим для позивача.

Крім того, позивач просила врахувати, що між місцем постійного проживання позивачки (Німеччина) та місцем знаходження спадкового майна велика відстань; суперечливість положень діючого законодавства щодо прийняття спадщини під час воєнного стану, що були непередбачуваними для спадкоємиці та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини (нотаріус не взяла до уваги факт постійного проживання спадкоємця та спадкодавця за межами території України).

Тому позивач зазначає, що вказані обставини є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому, на думку позивача, наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після матері.

Позивач звернулась до суду із заявою про слухання справи в її відсутність та просила задовольнити позовні вимоги.

Представник Київської міської Ради в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив, відзив на заявлені вимоги до суду не направив.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дульська Т.В. просила проводити розгляд справи в її відсутність.

А тому на підставі положень статті 223 ЦПК України суд продовжив слухання справи у відсутність сторін.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані суду докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її матір`ю, згідно з копією свідоцтва про народження є ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Єна, Німеччина, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали в м.Єна, Німеччина, мали зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 з 31.05.2022 року та мали тимчасовий вид на проживання до 14.05.2024 року та 30.05.2024 року.

29.12.2023 року ОСОБА_1 подала до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дульської Т.В. заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Заявою від 29.12.2023 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дульська Т.В. повідомила ОСОБА_1 про неможливість заведення спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 не подала заяву про прийняття спадщини після своєї матері протягом установленого чинним законодавством строку, та на момент її смерті не була зареєстрована разом із померлою (не проживала постійно з нею), вона пропустила строк для прийняття спадщини. Рекомендовано ОСОБА_1 звернутись до суду із позовною заявою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням викладеного, враховуючи обставини на які посилається позивач за яких вона пропустила строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується відповідними доказами, суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачкою пропущено з поважних причин, а тому приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4, 77-81, 141, 263, 265, 352, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 ) до Київської міської ради (, адреса: м.Київ, вул.Хрещатик, 36), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дульська Тетяна Володимирівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Н.Г.Притула