Унікальний номер справи 761/1759/20
Головуючий у суді першої інстанції О. А. Савицький
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
У Х В А Л А

15 липня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Поливач Л. Д. (суддя - доповідач), Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І., розглянувши заперечення ОСОБА_1 на дії головуючого, заяву про звільнення від сплати судового збору, продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги на заочне рішення суду, та перевіривши виконання вимог статті 356 ЦПК України щодо форми і змісту апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобовязання та 3% річних,

у с т а н о в и в :

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2020 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобовязання та 3% річних

Не погоджуючись із заочним рішенням суду ОСОБА_1 , як особа, яка не брала участі у справі, проте вважає себе відповідачем, подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 травня 2024 року апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 16 вересня 2020 року залишено без руху, надано особі, яка подала апеляційну скаргу, строк для усунення зазначених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду.

Так, ОСОБА_1 необхідно було усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду від 16.05.2024, подавши до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16.09.2020 у новій редакції, форма і зміст якої повинні відповідати вимогам ст. 356 ЦПК України, із зазначенням серед іншого відомостей, перелік яких міститься у п. 2, 4, 5, 6 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, зокрема які саме питання про його права, свободи, інтереси та (або) обов`язки вирішив суд першої інстанції, ухвалюючи 16.09.2020 заочне рішення у справі №761/1759/20 та викласти прохальну частину апеляційної скарги у відповіданості до вимог процесуального закону. До апеляційної скарги необхідно додати копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи (позивача та відповідача). Також ОСОБА_1 необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у розмірі 2 291, 89 грн та подати до суду докази сплати судового збору у вказаному розмірі.

Судом було роз`яснено, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

На виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 16 травня 2024 року про залишення без руху апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2020 року на адресу апеляційного суду 31.05.2024 надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків, до якої додано у новій редакції апеляційну скаргу на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2020 року, а також клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2020 року, посилаючись на майновий стан, та продовження строку для усунення недоліку апеляційної скарги до десяти днів, а саме для надання доказів на підтвердження відсутності доходів, довідки з лікарні.

Щодо заперечень ОСОБА_1 на дії головуючого судді Поливач Л. Д., суд зазначає наступне.

Частиною третьою статті 214 ЦПК України передбачено, що у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Висловлючи свою незгоду із діями головуючого, ОСОБА_1 зазначив, що оскаржив заочне рішення суду від 16.09.2020 та ухвалу суду від 01.04.2024 про повернення заяви про перегляд заочного рішення з підстав п.3 ч.3 ст.376 ЦПК України, оскільки ці вимоги є нерозривно пов`язані та становлять одне ціле та не носять ознак матеріальних вимог. Вказав, що суддя, розділивши ці вимоги постановив дві різні ухвали, що порушує припцип поступальності та послідовності розгляду апеляційної скарги. Те, що ОСОБА_2 не було пред'явлено до нього позовних вимог і цей факт є підставою ствердження, що ОСОБА_1 не є стороною у справі - є твердженням суду без належного обгрунтування матеріальним правом, надуманим припущенням. Суд зобовязаний такі висновки робити після дослідження доказів розгляду питання по суті. Вважає, що твердження судді з цього приводу «наперед» надуманим припущенням. Разом з тим вважає, що суддя має визначити чи є він стороною у справі у розумінні ст. 46 ЦПК України та п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України чи заінтересованою особою у розумінні ст. 63 СК України, ч. 3 ст. 368, ч.2 ст. 369 ЦК України. Також ОСОБА_1 вказав, що вважає себе стороною у цій справі по закону, оскільки заочне рішення ухвалене на підставі рішення, за яким він є відповідачем.

Отже, зазначені заперечення ОСОБА_1 полягають виключно у незгоді із постановленою судом ухвалою про залишення без руху поданої ним апеляційної скарги на заочне рішення.

Однак, зі змісту статті 214 ЦПК України убачається можливість розгляду в порядку, визначеному цією статтею, заперечень на дії головуючого, вчинені саме під час ведення ним судового засідання, натомість викладені ОСОБА_1 обставини стосуються позасудового спілкування.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про відхилення заперечень на дії головуючого. Такі твередження не можуть бути прийняті до уваги в якості належної підстави для визнання обґрунтованими заперечень на дії головуючого у порядку ст.214 ЦПК України.

Незгода із відповідними висновками апеляційного суду може бути у подальшому реалізована шляхом оскарження їх у встановленому порядку, а не бути підставою для заперечень на дії головуючого у цій справі.

З урахуванням наведеного відповідно до ч.3 ст.214 ЦПК Українипідлягає постановленню ухвала про відхилення заявлених ОСОБА_1 заперечень на дії головуючого.

Вирішуючи клопотанняпро звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, суд ураховує наступне.

Так, статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Суд має встановити розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства (ст. 121 ЦПК України).

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.10.2023 у справі №910/10939/22 зазначено, що: «Скаржник має додати до апеляційної скарги докази сплати судового збору. У випадку коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника - фізичної особи за попередній календарний рік, він може клопотати про звільнення його від сплати судового збору. Таке клопотання скаржник повинен заявити в апеляційній скарзі. Тобто, строк подання такого клопотання визначений днем подання апеляційної скарги.

У разі коли після постановлення судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку на усунення її недоліків, а саме подання доказів сплати судового збору, скаржник звернувся до суду з клопотанням про звільнення його від сплати судового збору, суд може залишити таке клопотання без розгляду з підстав пропущення строку його подання або за заявою скаржника поновити цей строк та розглянути клопотання по суті.

У випадку залишення судом клопотання про звільнення скаржника від сплати судового збору без розгляду або відмови в задоволенні такого клопотання суд постановляє ухвалу, яку направляє скаржнику.

Отримавши її, скаржник повинен виконати ухвалу суду про залишення апеляційної скарги без руху, а саме подати суду докази сплати судового збору. У випадку якщо скаржник не встигає цього зробити до закінчення строку, наданого судом або встановленого законом на усунення недоліків, він може звернутись до суду із заявою, відповідно, про продовження або поновлення зазначеного строку.

Якщо скаржник звернувся до суду із заявою про продовження або поновлення встановленого судом або законом строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору, то суд може продовжити або поновити пропущений строк, прийняти докази сплати судового збору та відкрити апеляційне провадження, якщо визнає причини його пропуску поважними, або відмовити у продовженні, поновленні пропущеного строку та повернути апеляційну скаргу».

У цій справі позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою на заочне рішення суду від 16.09.2020. До апеляційної скарги ОСОБА_4 не додав доказів сплати судового збору у визначеному законом розмірі та не заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.05.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду. Згідно ухвали суду від 16.05.2024 ОСОБА_1 , серед іншого, необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у визначеному законом розмірі та подати до апеляційного суду докази на підтвердження зазначеного.

На виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 16.05.2024 ОСОБА_1 подав клопотання про звільнення від сплати судового збору за апеляційне оскарження заочного рішення суду від 16.09.2020.

У поданому до суду клопотанні про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 вказує на неможливість сплати ним судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у цій справі у розмірі, встановленому законом, оскільки такий розмір судового збору перевищує 5 % розміру його річного доходу. Посилаючись на відсутність у нього доходу за останній рік, ОСОБА_1 будь - яких доказів на підтвердження його майнового стану не надає, просить продовжити йому строк на подання таких доказів. Причини неможливості подання клопотання про звільнення його від сплати судового збору, певних доказів разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 не наводить.

Таким чином, ОСОБА_1 у визначений в ухвалі строк не надав доказів сплати судового збору, натомість подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору. При цьому звертаючись до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 не заявив клопотання про поновлення строку на подання заяви про звільнення від сплати судового збору. Лише заявив клопотання, у якому просив суд продовжити йому строк для подання доказів про майновий стан.

Ураховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що ОСОБА_1 пропущено строк на подання клопотання про звільнення від сплати судового збору, поновити такий строк він не просить, поважних причин пропуску цього строку не зазначає, тому клопотання про звільнення його від сплати судового збору підлягає залишенню без розгляду в силу положеньстатті 126 ЦПК України.

Вказуючи на неможливість подання до суду доказів на підтвердження майнового стану, та заявляючи клопотання про продовдження строку для усунення недоліків, а саме подання таких доказів, ОСОБА_1 не посилався на обставини, які перешкоджали йому своєчасно отримати такі докази та подати їх суду разом з апеляційною скаргою.

Звертаючись до суду із апеляційною скаргою на судове рішення ОСОБА_1 повинен був виконати вимоги п. 3. ч. 4 ст. 356 ЦПК України, чого ним зроблено не було.

За таких обставин, апеляційний суд вважає відсутніми підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про продовження строку на подання доказів про майновий стан, оскільки клопотання про звільнення його від сплати судового збору суд залишає без розгляду.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2 291, 89 грн (1 527,93 х150%) за наступними реквізитами: Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0026010, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подала апеляційну скаргу слід надати Київському апеляційному суду документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, а саме суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки останньої. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що, встановлений судом процесуальний строк, може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ураховуючи вищевикладені обставини, суд продовжує ОСОБА_1 строк для усунення недоліку апеляційної скарги на заочне рішення, зазначеного в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 16.05.2024, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення цієї ухвали суду, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 2 291,89 грн та подати до Київського апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Керуючись статтями 126, 127, 214, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заперечення ОСОБА_1 на дії головуючого відхилити.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про продовження строку для подання доказів на підтведження майнового стану.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліку апеляційної скарги на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2020 року, зазначеного в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 16 травня 2024 року, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 2 291,89 грн та подати до Київського апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Роз`яснити, якщо у встановлений строк недоліки апеляційної скарги не буде усунуто, вона буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна