Справа № 372/629/24
Провадження 2-п-20/24
ухвала

Іменем України

18 липня 2024 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Висоцької Г.В., при секретарі Куник О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЗА-Л» - Клапчука Федора Петровича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕРЕМЕЗНА-АГРО» до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЗА-Л» про витребування земельної ділянки, третя особа ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішення Обухівського районного суду від 22.04.20242 року задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕРЕМЕЗНА-АГРО» до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЗА-Л» про витребування земельної ділянки, третя особа ОСОБА_1 .

Представник відповідач по справі ТОВ «РОЗА-Л» - Клапчук Ф.П. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив поновити строк звернення до суду із даною заявою, та зазначив, що оскаржуване заочне рішення суду прийнято за відсутності відповідача, оскільки останній не був належним чином повідомний про судовий розгляд, не був присутній під час розгляду справи, не міг подати свої заперечення, які могли б вплинути на зміст ухваленого рішення. А отже, вказане є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку. А також просив переглянути додаткове рішення стосовно витрат на правову допомогу.

На розгляд заяви про перегляд заочного рішення сторони в судове засідання не з`явились.

Представник заявника ТОВ «РОЗА-Л» - Клапчук Ф.П. в черговий раз подав заяву про відкладення розгляду справи.

Враховуючи обмежені строки розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, і вважає за можливе розглянути дану справу без учасників процесу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, зазначає наступне.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 22.04.2024 року позовні вимоги задоволено. Витребувано на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Деремезна-Агро» () у його тимчасове (строкове) володіння та користування земельну ділянку з кадастровим номером :02:006:0013, орендарем якої є Товариство з обмеженою відповідальністю «Деремезна-Агро», згідно з договором оренди від 01 серпня 2015 року № 161, укладеним між ТОВ «Деремезна-Агро» та ОСОБА_1 . Стягнуто із Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЗА-Л» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Деремезна-Агро» судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України, сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з вимогами ч.ч.5, 6 ст.14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями,що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з п. 1 ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам-підприємцям за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Як вбачається із матеріалів справи, ТОВ «Роза-Л» має доступ до справи через наявність зареєстрованого електронного кабінету, крім того усі процесуальні документи також направлялися судом відповідачу на електронну скриньку, що є належним повідомленням про час, дату та місце судового розгляду.

Окрім цього, належне повідомлення відповідача ТОВ «РОЗА-Л» підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення про проведення підготовчого судового засідання - 14.03.2024 року, із яким також направлялася ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви із додатками, і з яким відповідач ознайомився 16.02.2024 року, тобто більш ніж за місяць (а. с. 70), та рекомендованим повідомленнями про вручення поштового відправлення про проведення судового розгляду - 22.04.2024 року, і з яким відповідач ознайомився 05.04.2024 року, (а. с. 78).

Тобто відповідач, будучи обізнаним про наявність судової справи, не вчинив будь-яких дій щодо висловлення своєї позиції в ній в належний процесуальній спосіб та проігнорував виклики в судові засідання без будь-яких поважних причин.

Доводи представника відповідача щодо неналежного повідомлення про судовий розгляд, через що останній був позбавлений подати заперечення на позовні вимоги, не підтверджуються доказами та спростовуються матеріалами справи, а саме довідками про доставлення ухвал, повісток і т.д. до електронного кабінету.

Таким чином, представник заявника не вказав будь-яких обставин, які перешкоджали йому повідомити суд про поважність причин неявки в судове засідання, а також неподання заперечень на позовну заяву до суду.

Відповідач по справі мав реальну можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити безпідставність позовних вимог на будь-якій стадії судового розгляду справи, а також надати суду відзив (заперечення) на позов.

Небажання відповідача, який був обізнаний про розгляд справи, надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, надало суду змогу при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем по справі, що повністю відповідає положенням ч.1 ст. 280 ЦПК України.

Ігнорування судом відсутності поважності причин неявок в судові засідання в цій справі і неподання відзиву із доказами створить ситуацію, в якій позивач відчує порушення принципу рівності в цивільному процесі, коли суд віддає перевагу іншій стороні, не звертаючи увагу на зловживання процесуальними правами з боку відповідача.

Суд вважає за необхідне також торкнутися і питання доказів, на які повинен посилатися відповідач, і які повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Як підставами для перегляду заочного рішення представник заявника зазначає, що договір оренди земельної ділянки від 01.08.2015 року №161 між ТОВ «Деремезна-Агро» та ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 4,1248 га з кадастровим номером :02:006:0013 фактично укладеним не був, оскільки ОСОБА_1 його не підписувала та не виявляла свого волевиявлення для настання наслідків, що цим договором обумовлені.

Однак, суд вважає, що зазначене ніяким чином не пов`язане із відповідачем ТОВ «Роза-Л», а стосуються договірних відносин виключно між позивачем та третьою особою ОСОБА_1 , яка, в свою чергу, може оскаржити дане заочне рішення в загальному порядку.

Суду також не зрозуміло джерело інформації, відповідно до якої відповідач стверджує про не підписання договору оренди ОСОБА_1 із ТОВ «Деремезна Агро». Аналізуючи зміст заяви про перегляд заочного рішення суд може оцінити їх виключно, як припущення відповідача, які не мають посилань на будь-які докази, прямі чи опосередковані.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача і наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, та за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, а тому заяву представника відповідача ТОВ «Роза-Л» слід залишити без задоволення. Отже, скасування заочного рішення за таких обставин поставить під сумнів принцип обов`язковості судового рішення, як невід`ємної частини ст. 6 Конвенції, яка гарантує право на справедливий суд.

При цьому суд вважає, що підстави для поновлення відповідачу строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, зазначені відповідачем заслуговують на увагу та приймаються судом, як поважні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 76, 259-261, 284, 288, 353-355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЗА-Л» - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення на підставі п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ч. 4 ст. 287 ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Г.В.Висоцька