1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/7984/24 2/335/2853/2024
про відкриття провадження у справі
16 липня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Романько О.О., розглянувши позовну заяву Концерну «Міські теплові мережі» в особі представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-
Позивач Концерн «Міські теплові мережі» в особі представника Літвінової Т.А.. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги на загальну суму 45 346,18 грн..
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до статей 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.
Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.
Згідно ст. 55 ЦПК України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.
Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь за останнього.
Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.
Цивільний процесуальний кодекс України (ред. з 15.12.2017) не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.
У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.
Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.
Встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Згідно відповіді Управління державної реєстрації фізичних осіб департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради від 15.07.2024 щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначено, що з 28.12.1999 по 16.11.2021 вона була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Знята з реєстрації з місця проживання у зв`язку зі смертю, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Оскільки ОСОБА_2 , до якої пред`явлено позовні вимоги померла, тому зобов`язання між нею та позивачем припинились. Питання щодо процесуального правонаступництва, яке передбачено ст. 55 ЦПК України, на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі не підлягає застосуванню, оскільки вказана норма закону може бути застосована лише у разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність та помер в процесі розгляду справи.
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.
Беручи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі в частині вимог Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовними вимогами Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_3 суд приходить до наступного висновку.
З наведених підстав доходжу висновку про можливість прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.
Позовна заява відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.
Підстави для залишення заяви без руху, повернення та відмови у відкритті провадження відсутні.
Відповідно до положень ст. 19, ст. 30 ЦПК України справа є підсудною Орджонікідзевському районному суду м. Запоріжжя.
Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.
Додатково суд звертає увагу на те, що відповідно до ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Суддя вважає, що позовна заява повинна бути прийнята в провадження та розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 177,186, 187, 193, 258, 260, 274, 353 ЦПК України, -
У відкритті провадження по справі за позовом Концерну «Міські теплові мережі» в особі представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги відмовити.
Прийняти позовну заяву Концерну «Міські теплові мережі» в особі представника ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги в порядку спрощеного позовного провадження.
Відкрити спрощене позовне провадження по справі за позовною заявою Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.
Про час і місце проведення судового засідання повідомити учасників судового процесу.
Направляти судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів.
Рекомендувати позивачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали подати до суду, у разі наявності, письмові докази в обґрунтування позовних вимог, які не були додані до позовної заяви, з дотриманням правил, передбачених ст. ст. 83, 95 ЦПК України.
Встановити відповідачу строк для подання письмового відзиву на позовну заяву та письмових доказів за підтвердження викладених у відзиві обставин з дотриманням вимог ст. ст. 83, 95, 178, 191 ЦПК України протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.
Роз`яснити, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив відповідно до вимог чч. 3-5 ст. 178 ЦПК України.
Протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив відповідач має право подати за правилами встановленими чч. 3-5 ст. 178 ЦПК України свої заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень.
Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 277 ЦПК України відповідач в 5-ти денний строк з дня отримання цієї ухвали має право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.
Попередити учасників справи та їх представників, що право на подання доказів, відзиву, заперечень та інших письмових заяв, а також письмових доказів, є їх правом, але у разі їх неподання справа буде розглянута судом за наявними у ній матеріалами.
Попередити сторони, що у разі невиконання ними вимог ст. ст. 178-180 ЦПК України в частині надання копій заяв по суті справи (відзиву на позов, пояснень тощо) іншим учасникам справи суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у розмірі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя: О.О. Романько