Справа №707/1224/24
Провадження №2-о/707/47/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2024 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Бароніна Д.Б.,

за участю секретаря Костроміної Л.В.,

заявниці ОСОБА_1 ,

представника заявниці ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Міністерство оборони України, Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Позиції сторін, процесуальні дії

1.1. ОСОБА_1 звернулася до Черкаського районного суду Черкаської області з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, посилаючись на наступне.

В період з березня 2018 року по 17 травня 2022 року заявниця та ОСОБА_4 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу. У період спільного проживання вели спільне господарство, купували продукти, побутові речі, техніку, їздили разом відпочивати, піклувалися один про одного. Інших шлюбів за період проживання заявниці та ОСОБА_4 зареєстровано не було. З 17 травня 2022 року ОСОБА_4 вважається таким, що ймовірно перебуває в полоні. Встановлення даного факту проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_4 має юридичне значення для заявниці, оскільки заявниця бажає реалізувати своє право на отримання виплат як за члена сім`ї, що перебуває у полоні, а також виплати 100000 грн. у зв`язку із потраплянням ОСОБА_4 у полон.

1.2. Представник Міністерства оборони України надав письмові заперечення, в яких вказав, що встановлення вказаного у заяві факту немає правового значення для заявниці, оскільки вона не є дружиною ОСОБА_3 . Доказів перебування ОСОБА_3 у полоні заявниця не надала. Заявниця не надала достатніх доказів на підтвердження факту проживання з ОСОБА_3 однією сім`єю. У додаткових поясненнях представник Міністерства оборони України вказав, що матеріали справи не містять доказів звернення заявниці до Мінерінтеграції щодо отримання виплат у зв`язку з перебуванням ОСОБА_4 у полоні. Виплати за безвісно відсутнього здійснюються лише дружині (чоловіку) такої особи. При зарахуванні солдата ОСОБА_4 до списків військової частини НОМЕР_1 останнім в анкеті не було вказано заявницю в якості близького родича. У заяві про виплату належного ОСОБА_4 грошового забезпечення його батько ОСОБА_3 не вказував будь-яких відомостей про заявницю. Показання свідків є суперечливими і до суду не було надано доказів того, що ОСОБА_4 розірвав шлюб з попередньою дружиною.

1.3. Заінтересована особа ОСОБА_3 надав письмові пояснення, в яких вказав, що вважаю заяву такою, що необґрунтована достатніми доказами. Також він вважає, що у даному випадку наявний спір про право.

1.4. Представник Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України надав письмові пояснення, в яких вказав, що ОСОБА_1 не зверталася із заявами в інтересах ОСОБА_4 до Міністерства . Разом з тим, в інтересах ОСОБА_4 звернувся його батько ОСОБА_3 з заявою про встановлення факту позбавлення ОСОБА_4 особистої свободи внаслідок збройної агресії рф проти України та з заявою про отримання щомісячної щорічної державної грошової допомоги.

1.5. В судовому засіданні заявниця та її представник підтримали заявлені вимоги з підстав, які викладені у заяві. Стосовно залишення заяви без розгляду представник заявниці та заявниця поклалися на розсуд суду.

Заінтересована особа ОСОБА_3 в судовому засіданні присутній не був, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник Міністерства оборони України в судовому засіданні присутній не був, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України в судовому засіданні присутній не був, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

2. Обставини справи, які мають значення для визначення наявності спору про право

2.1. Відповідно до картки соціально-демографічних даних військовослужбовця ОСОБА_4 в графі «близькі родичі» вказані ОСОБА_8 , ОСОБА_3 . Разом з тим, у вказаній графі є уточнення про те, що близькими родичами вважаються дружина, діти, батько, мати, брат, сестра.

Наказом першого заступника командира в/ч НОМЕР_1 від 05.06.2022 № 38 солдата ОСОБА_4 визнано безвісті зниклим в умовах бойових дій, а наказом т.в.о. командира в/ч НОМЕР_1 від 16.02.2024 № 47 солдата ОСОБА_4 вирішено вважати полоненим.

Згідно з корінцем сповіщення № 12, виданого командиром військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стрілець ІНФОРМАЦІЯ_2, під час бойового завдання 17.05.2022 в Луганській області ймовірно потрапив в полон.

Відповідно до листа в/ч НОМЕР_1 від 01.06.2024 № 1569/1477 від батька ОСОБА_4 10.12.2022 надійшов пакет документів щодо нарахування та виплати йому належного його сину грошового забезпечення та додаткової винагороди. Вказана заява була задоволена.

3. Релевантні джерела права

3.1. Згідно з ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Порядок розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в порядку окремого провадження визначений главами 1 і 6 розділу IV ЦПК України.

Окреме провадження є видом непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті, частини шостої 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (частина перша статті 315 ЦПК України).

Визначений у частині першій статті 315 ЦПК України перелік фактів, які можуть встановлюватися судом, не є вичерпним, оскільки згідно з частиною другою зазначеної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

3.2. Згідно з ч. 5 ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» за військовослужбовцями, захопленими в полон або заручниками, а також інтернованими в нейтральних державах або безвісно відсутніми, зберігаються виплати в розмірі посадового окладу за останнім місцем служби, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років, інших щомісячних додаткових видів грошового забезпечення постійного характеру та інші види грошового забезпечення з урахуванням зміни вислуги років та норм грошового забезпечення. Сім`ям зазначених військовослужбовців щомісячно виплачується грошове забезпечення, в тому числі додаткові та інші види грошового забезпечення, у порядку та в розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Дія цього пункту не поширюється на військовослужбовців, які добровільно здалися в полон, самовільно залишили військові частини (місця служби) або дезертирували зі Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів.

Грошове забезпечення виплачується таким членам сімей військовослужбовців:

дружині (чоловіку), а в разі її (його) відсутності - повнолітнім дітям, які проживають разом з нею (ним), або законним представникам (опікунам, піклувальникам) чи усиновлювачам неповнолітніх дітей (осіб з інвалідністю з дитинства - незалежно від їх віку), а також особам, які перебувають на утриманні військовослужбовців, або батькам військовослужбовців рівними частками, якщо військовослужбовці не перебувають у шлюбі і не мають дітей. Виплата грошового забезпечення цим членам сімей здійснюється до повного з`ясування обставин захоплення військовослужбовців у полон або заручниками, інтернування військовослужбовців або їх звільнення, або визнання їх у встановленому законом порядку безвісно відсутніми чи померлими. У всіх випадках виплата грошового забезпечення здійснюється не більше ніж до дня виключення військовослужбовця зі списків особового складу військової частини.

3.3. Згідно з ч. 1, 4, 5 ст. Закону України «Про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їхніх сімей» щорічна державна грошова допомога надається особі, стосовно якої встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, або членам її сім`ї під час перебування такої особи в місцях несвободи.

Порядок призначення, виплати та розмір допомог, передбачених цією статтею, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Особі, стосовно якої встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, або членам її сім`ї за рішенням органів місцевого самоврядування може надаватися грошова допомога за рахунок місцевих бюджетів.

Відповідно до п. 3 Порядку призначення та виплати допомоги особам, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членам їх сімей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2022 р. № 1281 зі змінами та доповненнями, щорічна державна грошова допомога надається особі, стосовно якої встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, або членам її сім`ї під час перебування такої особи в місцях несвободи або у разі смерті такої особи шляхом перерахування Мінреінтеграції коштів на їх особові рахунки, відкриті в банківських установах, у розмірі 100 тис. гривень.

Для отримання щорічної державної грошової допомоги особа, стосовно якої встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, член сім`ї такої особи, її законний представник або законний представник члена сім`ї такої особи звертаються до Мінреінтеграції із заявою за формою, встановленою Мінреінтеграції.

3.4. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 січня 2024 року по cправі № 560/17953/21 вказано, що чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції цивільного суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Чинне законодавство не передбачає іншого судового порядку підтвердження факту, що має юридичне значення, окрім як розгляд справ про встановлення факту, що має юридичне значення, в порядку цивільного судочинства.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

При цьому Велика Палата відступила від висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах стосовно юрисдикції спору, які викладено у постанові Великої Палати від 30.01.2020 у справі № 287/167/18-ц (провадження № 14-505цс19), у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 22.03.2023 у справі № 290/289/22-ц (провадження № 61-13369св22), вказавши, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у позасудовому та судому порядку. Рішення стосовно фактів, що мають юридичне значення, прийняті у позасудовому порядку, можуть бути оскаржені до судів адміністративної юрисдикції. Юридичні факти, які належать встановлювати в судовому порядку, вирішуються судами цивільної юрисдикції за правилами ЦПК України.

4. Оцінка необхідності залишення заяви без розгляду та аргументів учасників справи

4.1. Суд враховує, що метою звернення заявниці до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 є реалізація права на отримання виплат як за члена сім`ї, що перебуває у полоні, а також виплати 100000 грн. у зв`язку із потраплянням ОСОБА_4 у полон.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» грошове забезпечення може бути виплачено, в тому числі, батькам військовослужбовця, що перебуває у полоні. В даному випадку батьком ОСОБА_4 , який перебуває у полоні, є заінтересована особа ОСОБА_3 .

Крім того, відповідно до норм ч. 1, 4, 5 ст. Закону України «Про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їхніх сімей» та п. 3 Порядку призначення та виплати допомоги особам, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членам їх сімей, будь-який член сім`ї може отримати право на виплату відповідного виду допомоги. Тобто, такими членами сім`ї в разі доведення цього факту можуть бути як заявниця, так і заінтересована особа ОСОБА_3 .

Суд також враховує, що згідно з поясненнями представника Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України заінтересована особа ОСОБА_3 вже звернувся за отриманням вищенаведеного виду допомоги. При цьому у письмових поясненнях, ОСОБА_3 категорично заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту її проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 та вважає цей факт недоведеним.

З наведених вище обставин видно наявність спору між заінтересованою особою ОСОБА_3 та заявницею ОСОБА_1 про наявність у ОСОБА_1 права на отримання грошових виплат у зв`язку із перебуванням ОСОБА_4 у полоні. Такий спір не може бути вирішений у порядку окремого провадження.

Враховуючи вищенаведені обставини та висновки, суд вважає за необхідне на підставі ч. 6 ст. 294 ЦПК України залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

При цьому суд звертає окрему увагу на те, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 січня 2024 року по cправі № 560/17953/21 здійснено відступ від висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах стосовно юрисдикції спору, які викладено у постанові Великої Палати від 30.01.2020 у справі № 287/167/18-ц (провадження № 14-505цс19), у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 22.03.2023 у справі № 290/289/22-ц (провадження № 61-13369св22), а тому правильним буде саме залишити цю заяву без розгляду, а не закрити провадження у справі.

Підстав для розподілу судових витрат у цій справі суд не вбачає. Проте, заявниця має право окремо заявити клопотання про повернення судового збору в порядку статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 255, 258, 260, 261, 279, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Міністерство оборони України, Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України.

Роз`яснити заявниці, що вона має право звернутися за вирішенням спору на загальних підставах в порядку позовного провадження до суду за встановленою підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Д. Б. Баронін