Справа 712/7930/24
Провадження № 2-о/712/193/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Пироженко В.Д.

при секретарі Туз Н.В.

за участі заявника ОСОБА_1

за участі представника заявника адвоката Ткач В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , зацікавлена особа Черкаська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернулась до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що вона14.02.2014 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Соснівському району м. Черкаси, актовий запис № 23.

15.08.2020 року шлюб між ними був розірваний, проте вони проживали однією сім`єю.

ІНФОРМАЦІЯ_2 чоловік помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 07.02.2024 року.

На даний час відкрилась спадщина, яка складається з частини квартири по АДРЕСА_1 .

Оскільки інших спадкоємців немає, а вони були одружені та після розлучення проживали однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, вона буде приймати спадщину.

Розірвання шлюбу було їхнім необдуманим рішенням, вони це зробили коли між ними виникло певне непорозуміння. Жодного дня вони не проживали окремо. Вели спільне господарство, піклувалися одне про одного. Вели спільний побут, разом купували продукти харчування і речі пов`язані з побутом, сплачували комунальні послуги.

У 2017 році вони уклали договір про сплату пайового внеску у ЖБК «Другий Парковий» та сплачували пайові внески в рівних долях та робили спільно ремонт в квартирі.

02.03.2023 року вони зареєстрували право власності на квартиру в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно по частці кожний. Після ремонту в`їхали в квартиру та стали проживати в ній.

Повторно шлюб не реєстрували, на їх стосунки відсутність шлюбу ніяким чином не впливала. Смерть чоловіка стала несподіваною та всі витрати по похованню чоловіка несла вона. Інших родичів у чоловіка не було.

Просить встановити факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали однією сім`єю в період часу з лютого 2014 року по 02.02.2024 року.

Ухвалою Соснівського районного суд м. Черкаси від 01.07.2024 року відкрито провадження у справі.

В судовому засіданні заявник та представник заявника адвокат ткач В.В. заяву підтримали та просили її задовольнити.

Заінтересована особа: Черкаська міська рада в судове засідання не з`явився, надали суду клопотання про розгляд справи в їх відсутність.

Суд, заслухавши заявника, представника заявника, свідків, дослідивши матеріали справи вважає, що заява підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що 14.02.2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований шлюб відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Соснівському району м. Черкаси, актовий запис № 2311, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

15.08.2020 року шлюб між сторонами ними був розірваний, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серія НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер, про що відділом ДРАЦС у м. Черкаси видано відповідне свідоцтво про смерть, серія НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої увійшла частина квартири АДРЕСА_1 .

Заявниця зазначає, що вона постійно проживала разом із померлим як чоловік та дружина, вели спільне господарство за адресою АДРЕСА_1 .

Даний факт підтверджено в судовому засіданні актом опитування сусідів № 945 від 29.04.2024 року.

Відповідно до ч.2 ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

З цього законодавчо сформульованого поняття сім`ї випливає, що ознаками сім`ї є, зокрема, спільне проживання, спільний побут та ведення спільного господарства.

В пункті 6 рішення Конституційного Суду від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 зазначено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство.

Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках.

Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Судом встановлено, що заявниця зареєстрована по АДРЕСА_1 , що підтверджено наданою суду копією паспорту заявниці. Разом з нею, за данною адресою був зареєстрований і ОСОБА_2 .

Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначили, що заявниця та померлий ОСОБА_2 проживали разом як чоловік та дружина та вели спільне господарство до смерті останнього.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За змістом ч. 1 ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 2 СК України Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання.

Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому.

Статтею 21 СК України встановлено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя.

Згідно ст. 27 СК України державна реєстрація шлюбу встановлена для забезпечення стабільності відносин між жінкою та чоловіком, охорони прав та інтересів подружжя, їхніх дітей, а також в інтересах держави та суспільства.

Державна реєстрація шлюбу засвідчується Свідоцтвом про шлюб, зразок якого затверджує Кабінет Міністрів України.

Поняття "проживання однією сім`єю" та "член сім`ї" не є тотожними.

Особа може бути близьким родичем спадкодавця, тобто відноситися до членів сім`ї, проте не проживати з ним однією сім`єю.

Центральною ознакою проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем є систематичне ведення з ним спільного господарства, тобто прийняття участі у спільних витратах, спрямованих на забезпечення життєдіяльності сім`ї. При цьому важливою, проте не основною ознакою, є проживання в одному приміщенні зі спадкодавцем.

Судом встановлено, що заявниця проживала з ОСОБА_2 після реєстрації шлюбу з 14.02.2014 року до дня смерті останнього, до ІНФОРМАЦІЯ_2 як чоловік та дружина. Тобто, суд прийшов до висновку про тривале проживання заявниці ОСОБА_1 з ОСОБА_2 однією сім`єю до його смерті та ведення ними спільного господарства.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» заява про встановлення факту прийняття спадщини та місця її відкриття може бути розглянута судом у порядку окремого провадження, якщо орган, який вчиняє нотаріальні дії, не вправі

видати заявникові свідоцтво про право на спадщину через відсутність або недостатність документів, що необхідні для підтвердження в нотаріальному порядку факту вступу в управління або володіння спадковим майном. При вирішенні вимог про встановлення факту прийняття спадщини і місця її відкриття суд має виходити з положень статей 526 і 549 ЦК, згідно з якими місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця, а якщо воно невідоме - місце знаходження майна або його основної частини. Діями ж, що свідчать про прийняття спадщини, є фактичний вступ заявника в управління чи володіння спадковим майном у межах шестимісячного строку з дня відкриття спадщини або подача ним протягом цього строку до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що вимоги заявниці підлягають до задоволення.

Суд вважає стягнути з заявниці ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605,50 грн, відповідно до вимог ст.. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 6, 12, 13,18, 263, 265, 268, 293, 315,316 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживали однією сім`єю в період часу з лютого 2014 року по 02.02.2024 року.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , прож. АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 на користь держави судовий збір в сумі 605,50 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст. 354, 355 ЦПК України). Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий В.Д. Пироженко

Повний текст рішення складено 19.07.2024