справа №176/661/24
провадження №2/176/599/24
РІШЕННЯ

Іменем України

22 травня 2024 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої судді Павловської І.А.,

за участі секретаря Ніколенко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовті Води, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Жовті Води в особі Жовтоводської міської ради Дніпропетровської області, третя особа Жовтоводська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Брагін Д.О. звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на квартиру АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер рідний батько позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 , який на час смерті фактично проживав разом із своєю донькою за адресою: АДРЕСА_2 .

За життя ОСОБА_2 був складений заповіт, зареєстрований 17 листопада 2004 року за №3724 та посвідчений державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюком В.О., згідно якого останній заповів належному йому на праві власності квартиру АДРЕСА_3 своїй доньці ОСОБА_1 .

Однак, після смерті батька ОСОБА_2 , позивачка ОСОБА_1 , через погіршення стану свого здоров`я та тяжкі сімейні обставини, викликані трагічною смертю її чоловіка та сина, не звернулася до нотаріуса для прийняття спадщини у визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк.

29 серпня 2023 року ОСОБА_3 отримала роз`яснення від державного нотаріуса Жовтоводської нотаріальної контори Водолазької Т.Ф., що фат спільного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не встановлено.

За викладених обставин позивачка вимушена звернутися до суду з позовом про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом.

Сторони по справі, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилися.

При цьому, до початку судового засідання, представником позивачки ОСОБА_1 адвокатом Брагіним Д.О., подано заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за відсутності позивачки та її представника.

Відповідачем та третьою особою подано заяви про розгляд справи без їх участі та відсутності заперечень про задоволення позовних вимог.

В силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки сторони по справі у судове засідання не з`явилися, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Так, згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер рідний батько позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 .

За життя ОСОБА_2 був складений заповіт, зареєстрований 17 листопада 2004 року за №3724 та посвідчений державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюком В.О., згідно якого останній заповів належному йому на праві власності квартиру АДРЕСА_3 своїй доньці ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно із ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

В силу ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В розумінні ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивачка ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк, визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для звернення із заявою про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_4 .

Питання про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, із зазначенням поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивачка ОСОБА_1 не піднімала.

Крім того, у своєму позові позивачка не просила встановити факт постійно проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Таким чином, в розумінні ч. 1 ст. 1272 ЦК України, позивачка ОСОБА_1 вважається такою, що не прийняла спадщину.

Враховуючи викладене, суд не вбачає законних підстав про визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 , а тому у задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позовних вимог, судові витрати по справі слід віднести за рахунок позивачки.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Жовті Води в особі Жовтоводської міської ради Дніпропетровської області, третя особа Жовтоводська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом відмовити.

Судові витрати по справі віднести за рахунок позивачки.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА