Номер провадження 2/754/4764/24
Справа № 761/7513/24
У Х В А Л А

про відкриття провадження

"24" липня 2024 р. м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І. перевірив матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих грошових коштів, ціна позову 450 000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

26 лютого 2024 року через "Електронний суд" позивачка звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача, в якому просила стягнути з відповідача на її користь грошові кошти у розмірі 450 000, 00 грн, які були сплачені в рахунок укладення договору купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованого від 03 березня 2019 року в реєстрі №352, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко.

Позивачка обґрунтовує свою вимогу тим, що рішенням суду у справі № 754/5329/19 спірна квартира була витребувана у неї за позовом третьої особи - попереднього власника з тих підстав, що спірна квартира вибула з володіння власника поза його волею, з порушенням порядку звернення стягнення на предмет іпотеки, на підставі рішення про державну реєстрацію, яке підлягає скасуванню.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року у справі № 754/5329/19 (провадження № 61-9763св21) зазначив, що у відповідності до частини першої статті 661 ЦК України у разі вилучення за рішенням суду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажу товару, продавець має відшкодувати.

У зв`язку з цим позивачка стверджує, що відповідач, який виступав продавцем цього майна, зобов`язаний повернути позивачці сплачені кошти, як такі, що були набуті безпідставно.

Ухвалою Шевченського районного суду м. Києва від 28.02.2024 року позовну заяву передано до Деснянського районного суду м. Києва

28 червня 2024 року справа надійшла до Деснянського районного суду м. Києва.

16 липня 2024 року справа передана головуючому судді І.Коваленко.

Позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України. Підстав, установлених ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у цивільній справі не виявлено.

Позивачка заявила клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно іншої квартири відповідача, а саме: квартира АДРЕСА_2 (інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно № від 15.12.2023), оціночна вартість якої 580446,40 грн (довідка № 201-07394347 від 26.02.2024).

Клопотання обґрунтовано тим, що існує ймовірність відповідач здійснить відчуження належного йому майна, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в подальшому та призведе до обмеження його прав на ефективний судовий захист.

Суд розглянув клопотання без повідомлення учасників справи, і відмовив у його задоволенні, виходячи з такого.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України один з видів забезпечення позову - накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначила, що: «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2024 року у справі № 754/5683/22 (провадження № 14-28цс23) зазначено, що ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.

Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії.

З огляду на те, що відсутні будь-які докази, які б підтверджували, що відповідач вчиняв направлені на відчуження майна, і дії позивачки щодо досудового вирішення спору були формальними, адже лист з відповідною пропозицією було направлено лише за сім днів до подання позову, суд вважає, що відповідно до конкретних обставин справи наявність між сторонами спору та твердження позивачки про те, що відповідач має можливість відчужити майно, без належних обґрунтувань та доказів, не є достатньою підставою для арешту майна. Таке рішення стало б надмірним втручанням у право власності відповідача без відповідних правових підстав.

Варто також зазначити, що предметом спору є гроші, а не майно. Жодних доказів неплатоспроможності відповідача також не представлено.

Позивачка не довела, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову в разі невжиття таких заходів як накладення арешту на належну відповідачу іншу квартиру, що не є предметом спору, тому суд відмовляє у забезпеченні позову.

Керуючись статтями 19, 149 - 153, 187, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (адреса АДРЕСА_4 РНОКПП НОМЕР_2 ) про витребування безпідставно отриманих грошових коштів.

Справу розглядати у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Підготовче судове засідання призначити на 27 серпня 2024 року о 14-00 годині в приміщенні Деснянського районного суду міста Києва за адресою: місто Київ, проспект Червоної Калини, 5в, зала судових засідань № 18 (2 -й поверх). Про дату, час і місце судового засідання повідомити сторони судовими повістками-повідомленнями.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, оформленого у відповідності з вимогами статті 178 ЦПК України, із долученням до нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документів що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи - 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відмовити у задоволенні заяви про забезпечнння позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу № 1261 від 16.09.2011.

Копію цієї ухвали та судову повістку-повідомлення надіслати в електронній формі через електронний кабінет учаснику справи, який має зареєстрований електронний кабінет, а в разі його відсутності - в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням. Відповідачу, який не має зареєстрований електронний кабінет, надіслати також копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Повідомити: веб - адреса сторінки на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи - https://ds.ki.court.gov.ua/sud2603/.

Повідомити: позовна заява разом з додатками розміщені в підсистемі ЄСІТС "Електронний суд", доступ до якої забезпечується через електронний кабінет. Зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС можна за посиланням: https://id.court.gov.ua. Із порядком реєстрації Електронного кабінету можна ознайомитись у розділі 4 «Реєстрація та авторизація користувачів» Інструкції користувача Електронного суду ЄСІТС за посиланням: https://is.gd/y5sLfZ. Після реєстрації особа може у власному електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді, а також надсилати та отримувати документи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку в частині відмови у забезпеченні позову шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО