Справа № 758/8861/24
У Х В А Л А

про залишення без руху

19 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Петрова Д.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Лівак Іванни Миколаївни до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ємельянової Ксенії Вікторівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та скасування свідоцтв про право на спадщину,

У С Т А Н О В И В:

У липні 2024 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Лівак І.М. звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та скасування свідоцтв про право на спадщину.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків з наступних підстав.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачка звертається до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та скасування свідоцтв про право на спадщину, тобто з двома вимогами немайнового характеру. Однак судом встановлено, що судовий збір сплачено у розмірі 1 211 грн 20 коп., тобто за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до частини першої статті 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Беручи до уваги наведене, ставка судового збору за звернення до суду з цією вимогою немайнового характеру складає 3028,00*0,4=1211,20 грн.

З реквізитами для сплати судового збору можна ознайомитись за посиланням: https://pd.ki.court.gov.ua/sud2607/gromadyanam/rs/.

З огляду на викладене, позивачу потрібно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім цього, порядок визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину врегульовано статтею 1301 ЦК України, згідно з якою свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Відповідно до статті 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, установлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачою свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо. Свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним лише за рішенням суду.

При цьому судом встановлено, що у прохальній частині позовної заяви, а саме п. 2, 3 позивачка просить скасувати свідоцтво про право на спадщину за законом, що не відповідає можливому способу захисту прав. Отже, для приведення заяви у відповідність нормам ЦПК України, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги та обраний ним спосіб захисту.

Крім того суд звертає увагу, що одночасне звернення позивача з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та скасування свідоцтв про право на спадщину є передчасним.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175-177 ЦПК України.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст. 175-177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Лівак Іванни Миколаївни до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ємельянової Ксенії Вікторівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та скасування свідоцтв про право на спадщину - залишити без руху та надати позивачці десятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо останній відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, в тому числі сплатить суму судового збору (якщо на такий недолік є вказівка в даній ухвалі), позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро ПЕТРОВ