Справа № 202/7020/23
Провадження № 2/202/2077/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у складі судді Михальченко А.О.,

секретар судового засідання Пономаренко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі

цивільну справу №202/7020/23

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» про захист прав споживачів банківських послуг

за участю:

представника позивача за зустрічним позовом - адвоката Ажмякова Р.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

АТ КБ «Приват Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 у порушення ст.1049, ст. ст. 610, 611 ЦК України не виконує свої зобов`язання за кредитним договором б/н від 03.12.2010, а отже у нього виникла заборгованість. Просить суд стягнути з відповідача на користь АТ КБ «Приват Банк» заборгованість у сумі, що станом на 20.03.2023, становить 50 541,90 грн., яка складається з наступного: заборгованість за кредитом 42053,86 грн., заборгованість за простроченими відсотками в сумі 8488,04 грн.

25.04.2024 по справі відкрите спрощене позовне провадження та відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов.

19.05.2024 ОСОБА_1 подала до суду зустрічний позов до АТ КБ «Приватбанк», який мотивувала тим, що вона дійсно є клієнтом АТ КБ «Приватбанк» з яким у неї укладено Договір про надання банківських послуг. На виконання договору відкрито відповідні рахунки та випущено дебетову та кредитну картки.

За весь період користування банківськими послугами нею жодного разу не порушувались договірні зобов`язання, однак 11.06.2022 вона намагалася придбати квиток на автобус через форму на сайті https:blablacar.com.ua. Знайшовши необхідний рейс, залишила форму на сайті та свій телефонний номер. Через деякий час їй зателефонували і жіночий голос повідомив, що вільні місця на рейс є, але придбати квиток можна перейшовши за посиланням https:busfor-n.xyz/order88091423 (посилання прийшло на вайбер). Побачивши на початку посилання https, що як вона чула по телебаченню є захищеним з`єднанням, вона перейшла за посиланням. Вибрала оплату через «Приват24». Відкрилась форма, на вигляд така, як зазвичай відкривається під час оплати у застосунку «Приват24». Вона внесла дані дебетової картки і кликнула на продовження оплати, але оплата не пройшла і вона спробувала ще раз і знов оплата не пройшла. Через деякий час їй зателефонували з номера НОМЕР_1 та чоловічий голос представився оператором Приватбанку, та спитав чи намагалася вона здійснити якісь платежі, вона відповіла що так, але оплата не пройшла. Чоловік запропонував спробувати ще раз, що вона два рази і зробила, але кожного разу оплата не проходила. Тобто всього вона здійснила чотири спроби оплатити квиток. ПІН-код вона нікому не повідомляла і реквізити інших карт не вводила і нікому не повідомляла. Під час розмови помітила, що на телефон приходять повідомлення (одразу вісім повідомлень з Приватбанку з кодами підтвердження списання з карт). Коди вона нікому не повідомляла і в ніякі форми не вписувала. Одразу зателефонувала на гарячу лінію Приватбанку 3700 та попросила заблокувати всі картки, а також запитала чи були здійснені перекази з карт. Оператор повідомив, що картки зараз заблокує, а щодо зняття з карт попросив зателефонувати через деякий час, що вона і зробила. Через 10 хвилин почалася повітряна тривога і оператор на дзвінок не відповідав. Після чого вона вже не змогла додзвонитися до оператора.

Після дзвінка до банку доступ до «Приват24» було заблоковано.

Також зазначила, що з приводу несанкціонованого списання грошових коштів з рахунків нею було подано заявку на розслідування цього випадку у службу безпеки Приватбанку через дзвінок на 3700, а також подана відповідна заява про вчинення злочину до органів поліції.

Однак, незважаючи на той факт, що грошові кошти з її картки було викрадено невідомими особами, банком по теперішній час нараховуються проценти на заборгованість по картці № НОМЕР_2 .

Внаслідок вчинення 11.06.2022 невідомими особами платежів та зняття коштів через банкомат в місті Павлоград, тобто не за місцем її знаходження, на суму 93 625,14 грн, станом на 01.03.2023 утворилась заборгованість перед банком на суму 50 541,90 грн.

20.12.2022 її представник направив до АТ КБ «Приватбанк» претензію щодо несанкціонованого доступу до кредитної та дебетової картки та списання коштів, але у наданні інформації було відмовлено.

20.12.2022 нею особисто була подана претензія аналогічного змісту до банку. 27.02.2023, 12.04.2023 вона знов зверталася до банку з приводу несанкціонованого доступу до кредитної та дебетової картки та списання коштів та надання відповідної інформації.

Вважає, усі перелічені факти доводять про її непричетність до здійснення операцій (транзакцій) щодо переказу та зняття коштів 11.06.2022 на загальну суму 93 625,14 грн.

Також зазначила, що неодноразово зверталася до Банку з проханням зупинити нарахування відсотків та інших штрафних санкцій за користування кредитними коштами по її картковому рахунку НОМЕР_2 , але це не дало результатів.

Отже, на її думку, фактичні обставини справи вказують на те, що ОСОБА_1 не надавалося жодних доручень на проведення списання коштів з її карткових рахунків, а тому жодних правових підстав для проведення вищевказаного списання коштів Банк не мав.

Крім того відсутні обставини підтверджуючі, що вона як користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. ЇЇ вина у перерахування коштів з її карткових рахунків відсутня. Саме незабезпечення АТ КБ «Приватбанк» належної безпеки її особистих даних, АТ КБ «Приватбанк» надав можливість шахраям 11.06.22 здійснити незаконні платежі на загальну суму 93 625,14 грн.

Враховуючи викладене просила суд визнати недійсними операції (транзакції) щодо переказу та зняття коштів 11.06.2022 з рахунків карток № НОМЕР_2 (IBANНОМЕР_6) та № НОМЕР_3 (IBAN НОМЕР_4 ) номер картки після перевипуску НОМЕР_5 АТ КБ «Приватбанк» на загальну суму 93 625,14 грн; зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» відновити залишок коштів, на рахунках карток № НОМЕР_2 (IBAN НОМЕР_6 ) та № НОМЕР_3 (IBAN НОМЕР_4 ) номер картки після пере випуску НОМЕР_5 до того стану, в якому вони були перед виконанням операцій (транзакцій) 11.06.2022 на загальну суму 93 625,14 грн; зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» скасувати нараховані відсотки та інші штрафні санкції за користування використаним кредитним лімітом, що утворився по картковому рахунку № НОМЕР_2 (IBAN НОМЕР_6 ) внаслідок проведення операцій (транзакцій) 11.06.2022; зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» повернути їй на рахунок її дебетової картки кошти в сумі 4 394,27 грн, списані з її рахунків для погашення заборгованості по картковому рахунку НОМЕР_2 (IBAN НОМЕР_6 ), що утворилася внаслідок проведення операцій (транзакцій) 11.06.2022; стягнути з АТ КБ «Приватбанк» на користь держави судовий збір у сумі 1 073,60 грн.

29.05.2023 зустрічна позовна заява прийнята судом до провадження та об`єднана з первісною позовною заявою в одне провадження. Розгляд справи продовжено в порядку загального позовного провадження.

21.06.2023 від АТ КБ «Приватбанк» надійшов відзив на зустрічну позовну заяву з якого випливає, що позовні вимоги ОСОБА_1 . Банк не визнає у повному обсязі з наступних підстав.

Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, які супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки (рахунку) на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг.

Банк вважає, що ОСОБА_1 особисто декілька разів передала невідомій особі (особам) дані своєї картки, які заборонено передавати третім особам.

Таким чином, якщо зазначені операції за твердженням ОСОБА_1 нею не здійснювались, то дані операції стали можливими виключено в результаті розголошення самим клієнтом конфіденційної інформації по своїй карті, передачі даних та паролей третім особам.

Наявність кримінального провадження не може свідчити про вчинення злочину стосовно ОСОБА_1 .

Також зазначили, що у АТ КБ «Приватбанк» існує надійна система захисту рахунків Клієнтів Банку і без розголошення персональних даних неможливо отримати доступ до рахунку.

Крім того, з заявами про термінове блокування картки шляхом дзвінку на гарячу лінію НОМЕР_7 особисто позивачем невідкладно - протягом 15 хвилин з моменту переказу коштів не здійснено.

У разі встановлення винної особи у кримінальному провадженні, у ОСОБА_1 буде право в рамках кримінального провадження подати позов до суду про стягнення незаконно отриманих коштів, але на теперішній час вироку немає.

Враховуючи викладене просили у задоволенні зустрічного позову відмовити.

04.07.2023 через підсистему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 - адвоката Ажмякова Р.В. надійшла відповідь на відзив у якій зазначено, що в своєму відзиві, представник банку, посилаючись на затверджені Банком правила, вказує на те, що клієнт сам несе відповідальність за усі операції зроблені в мережі Інтернет. Також представника АТ КБ «ПРИВАТБАНКУ» вважає, що оскільки ОСОБА_1 особисто передала невідомим особам дані своєї картки, то сама несе відповідальність за проведені операції.

Однак, свої ПІН-коди від жодної карти ОСОБА_1 нікому не повідомляла. Одразу, як отримала перші підозрілі SMS-повідомлення з кодами підтвердження для проведення платежів на 125.00 грн та 91.00 грн., яких не робила, зателефонувала на гарячу лінію АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на телефон 3700, що підтверджується сканкопіями журналу дзвінків. Так, відповідно до журналу дзвінків з мобільного телефону ОСОБА_1 , перший дзвінок на телефон «3700» було здійснено «11 червня 2022 року в 20.06 хвилин», розмова тривала 3 хв. 41 сек., після чого ще було здійснено дзвінки о 20.15, 20.24, 21.20, 22.20, та 12 червня 2022 року о 09.33, 10.33, 10.35. В той же час, не зважаючи на дзвінки до банку, рахунки ОСОБА_1 вчасно заблоковані не були, несанкціоноване зняття з усіх карток ОСОБА_1 мало місце поки не було знято майже всі наявні кошти, що підтверджується сканкопіями з мобільного застосунку Приват24.

Таким чином, є всі підстави вважати, що доводи банку відносно халатної поведінки ОСОБА_1 безпідставні та не підтверджені будь-якими належними та допустимими доказами з боку Відповідача.

ОСОБА_1 нікому не передавала свій ПІН код від карток, та негайно після виникнення підозри, що шахраї намагаються виконати якісь дії з її рахунками (оскільки помітила, що на телефон надійшли SMS-повідомлення з кодами підтвердження для проведення платежів на суми 125 грн. і 91 грн. - отримані коди нікому не повідомляла і ні в які форми на сайтах не вносила) повідомила про це емітента, якій не зробив жодних дій, для своєчасного блокування карткових рахунків Позивача.

Фактичні обставини справи вказують на те, що ОСОБА_1 не надавалося жодних доручень на проведення списання коштів з її карткових рахунків, та свій ПІН код від карток нікому не надавала, а тому жодних правових підстав для проведення вищевказаного списання коштів Відповідач не мав. У зв`язку з чим, є всі підстави вважати, що банком незаконно було перераховані грошові кошти з рахунку ОСОБА_1 без наявності для цього будь-яких законних підстав та не вжив будь-яких заходів для блокування рахунків ОСОБА_1 після отримання відповідного дзвінка на гарячу лінію.

Враховуючи викладене просив зустрічний позов задовольнити.

06.12.2023 судом забезпечені докази по справі за заявою ОСОБА_1

23.01.2024 підготовче провадження по справі закрите, справа призначена до судового розгляду.

20.03.2024 від представника АТ КБ «Приватбанк» через підсистему «Електронний суд» подані додаткові пояснення до відзиву на зустрічну позовну заяву у яких зазначено, що Банком було проведено службову перевірку, згідно якої було встановлено, що ОСОБА_1 перейшла на сайт за посиланням https://busforn.xyz/order88091423/ (посилання прийшло на viber), яке її надіслали шахраї, і після вводу особистих даних, після надходження на фінансовий номер коду на підтвердження операції - відбулись шахрайські дії (списання коштів).

Повідомили суд, що згідно положення в банку відбувається електронний документообіг через систему "ПриватДок", у зв`язку з чим, оригінал висновку служби безпеки банку знаходиться в даній програмі, а суду надається його копія.

Перевіркою встановлено, що клієнт ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , id НОМЕР_8 , ІПН НОМЕР_9 , електронний паспорт НОМЕР_10 виданий 30.10.2019 органом 1213, зареєстрована: АДРЕСА_1 , має прострочені заборгованості перед банком, перебуває в списку обмежень з кодифікатором 1.21 (боржники), 1.29 (клієнти по яким проводилась претензійно-позовна робота).

Прослуховуванням діалогів клієнта ОСОБА_1 з співробітниками НОКЦ Банку встановлені звернення клієнта зі свого колишнього фінансового номеру телефону НОМЕР_11 з приводу несанкціонованого списання коштів з її карток НОМЕР_12 , НОМЕР_2 .

Під час діалогу, який відбувся 11.06.2022 о 21:06:55, клієнт повідомила, що факту шахрайства передував перехід за посиланням на сайт для проведення операції на сайті busfor-n.xyz. Посилання надіслав водій на сайті Bablacar. На вказаній сторінці вона розрахувалась платіжною карткою НОМЕР_13 за придбання квитка. Після цього, їй почали надходити повідомлення щодо списання коштів з її карток. При цьому клієнт ОСОБА_1 зазначила, що вказана ситуація з нею траплялася раніше. (аудіозапис звернення 1). Аудіозаписи інших звернень: - 12.06.2022 о 10:37:50; - 12.06.2022 о 11:39:26.

Аналізом руху коштів по картковим рахункам клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 11.06.2022 було здійснено перекази з картки НОМЕР_12 грошових коштів на загальну суму 40 617,09 грн. (комісія 202,09 грн.), а саме: - о 20:18:40 на суму 13 200,68 грн. (комісія 65,68 грн.); - о 20:59:53 на суму 2 035,13 грн. (комісія 10,13 грн.); - о 20:56:15 на суму 25 381,28 грн. (комісія 126,28 грн.). Також, 11.06.2022 з картки НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 здійснені перекази грошових коштів на загальну суму 32608,05 грн. (комісія 1 657,8 грн.), а саме: - о 20:54:42 на суму 26,265.20 грн. (комісія 65,68 грн.); - о 20:55:44 на суму 6307,6 грн. (комісія 10,13 грн.); - о 20:53:48 на суму 35,25 грн. (комісія 5 грн.).

Аналізом операцій по карткам НОМЕР_12 та НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 встановлено, що перекази здійснено з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через сервіс iPay, термінал 006249 АТ "Райфайзен банк", тому відслідкувати подальший рух коштів не надалося можливим.

Картки НОМЕР_12 та НОМЕР_2 були токенізовані 11.06.2022 о 20:44:54, та о 20:42:16, відповідно. Переглядом даних щодо змін акаунта Приват24 клієнта ОСОБА_1 , встановлено, що пароль та логін у період проведення спірних операцій, не змінювалися.

Крім того, 11.06.2022, з використанням Google Pay, з карток НОМЕР_12 та НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 були здійснені зняття готівки о 20:52:45 на суму 10 000 грн., а також о 20:51:35 на суму 10 400 грн. відповідно, в ресайклінговому банкоматі CADN9182 ( АДРЕСА_2 . Зняття здійснювалось за допомогою мобільного пристрою з попередньою токенізованими картками клієнта в гаманці GooglePay, з використанням технології NFS.

Переглядом матеріалів фотофіксації банкомату CADN9182 за 11.06.2022 встановлено, що зняття коштів з картки НОМЕР_12 клієнта ОСОБА_1 здійснювалось жінкою, фото якої непридатне для ідентифікації. Фото операцій по картці НОМЕР_2 , відсутні.

У ході перевірки було подано заявку вибірка Web (SIMMON, Дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи, реф. заявки 230922RQ635916).

Аналізом пристроїв, з яких здійснювались входи в акаунт Приват24 клієнта ОСОБА_1 , встановлено, що окрім традиційного для клієнта пристрою SMA530F|SAMSUNG (IMEI НОМЕР_15), 11.06.2022 о 20:06:24 були здійснені входи з нетипового для клієнта пристрою ONEPLUS A5000|ONEPLUS (IMEI НОМЕР_16), з ІР-адреси - НОМЕР_14 (ZyNOX It Groop, Німеччина, Ридервальд).

Зібрані у ході перевірки дані свідчать про те, що клієнт ОСОБА_1 , перебуваючи під впливом шахраїв, надала третім особам конфіденційні дані (ПІН-код картки, дані Приват24).

Використовуючи вказані дані, зловмисники отримали доступ до акаунту клієнта ОСОБА_1 , токенізували картки в Google Pay, та здійснили несанкціоновані шахрайські операції по картковим рахункам клієнта.

В результаті шахрайських дій, зловмисники заволоділи грошовими коштами клієнта ОСОБА_1 на суму 93 625,14 грн.

Таким чином, факт шахрайства у відношенні клієнта ОСОБА_1 , став можливим через порушення клієнтом Умов і правил надання банківських послуг: п.п. 2.1.4.48.1, відповідно до якого клієнт зобов`язується: - не передавати Карти, Піни, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або такі, що суперечать чинному законодавству; вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, розкрадання Карти; - нести відповідальність за операціями, здійсненими з використанням ПІН, постійного пароля, одноразових паролів; операціям по зміні ПІНу. ...».

Отже, АТ КБ "ПриватБанк" вважає, що в даному випадку списання коштів з рахунку Позивача (за зустрічним позовом) відбувалось, у зв`язку із халатною поведінкою з персональною інформацією ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене просив у задоволенні зустрічного позову відмовити.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Ажмяков Р.В. просив зустрічний позов задовольнити, а у задоволенні позову АТ КБ «Приватбанк» відмовити з підстав викладених у зустрічному позові.

Представник АТ КБ «Приватбанк» до суду не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином шляхом доставки судових повісток до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд». У відповідності до ч.1 ст.223 ЦК України неявка представника Банку не перешкоджає розгляду справи по суті.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст. ст. 1054, 1049 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно зі ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

06.12.2010 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір якій оформлений у вигляді Заяви-анкети про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг, яка фактично є кредитним договором, що укладено у письмовій формі та підписано сторонами. Відповідно до умов якого кредитний договір складається з Анкети-заяви, Довідки про умови кредитування, Умов і правил надання банківських послуг. За цим договором ПАТ КБ «ПриватБанк» надало відповідачу грошові кошти у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку.

У анкеті-заяві зазначено лише анкетні дані відповідача, його контактна інформація. Те, який кредитний ліміт встановлено, тип картки, розмір процентів за користування кредитом, погоджений сторонами, передбачених за несвоєчасне погашення кредиту в анкеті-заяві не зазначено, як не зазначено і обов`язок ОСОБА_1 сплачувати комісію за користування карткою.

Старт карткового рахунку - 17.09.2013, що випливає з довідки про зміну умов кредитування.

Судом перевірений розрахунок заборгованості і виписка по рахунку ОСОБА_1 та встановлено, що станом на 20.03.2023 ОСОБА_1 має заборгованості перед позивачем за кредитним договором у сумі 39 833 грн. 12 коп. (тіло кредиту), при цьому з виписки по рахунку випливає, що банк безпідставно здійснював операції щодо списання відсотків за використання кредитного ліміту та комісії за вказаний період, тобто фактично, без погодження з позичальником розміру процентної ставки та комісії на момент укладення договору, здійснював списання грошових коштів з рахунку відповідача, що призвело до виникнення штучної заборгованості за кредитним договором.

Отже первісний позов підлягає частковому задоволенню і з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» слід стягнути саме вказану суму заборгованості.

Щодо зустрічних позовних вимог суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 11.06.2022 ОСОБА_1 намагалася придбати квиток на автобус через форму на сайті https:blablacar.com.ua. Знайшовши необхідний рейс, залишила форму на сайті та свій телефонний номер. Через деякий час їй зателефонували і жіночий голос повідомив, що вільні місця на рейс є, але придбати квиток можна перейшовши за посиланням https:busfor-n.xyz/order88091423 (посилання прийшло на вайбер).

З висновку службового розслідування від 03.10.2023 ZAKL-2023/1-7845908, проведеного СБ АТ КБ «Приватбанк» слідує, що ОСОБА_1 зверталася зі свого колишнього фінансового номеру телефону НОМЕР_11 на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк» з приводу несанкціонованого списання коштів з її карток НОМЕР_12 , НОМЕР_2 .

Під час діалогу, який відбувся 11.06.2022 о 21:06:55, ОСОБА_1 повідомила, що факту шахрайства передував перехід за посиланням на сайт для проведення операції на сайті busfor-n.xyz. Посилання надіслав водій на сайті Bablacar. На вказаній сторінці вона розрахувалась платіжною карткою НОМЕР_13 за придбання квитка. Після цього, їй почали надходити повідомлення щодо списання коштів з її карток. При цьому клієнт ОСОБА_1 зазначила, що вказана ситуація з нею траплялася раніше. (аудіозапис звернення). Аудіозаписи інших звернень: - 12.06.2022 о 10:37:50; - 12.06.2022 о 11:39:26.

Аналізом руху коштів по картковим рахункам клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 11.06.2022 було здійснено перекази з картки НОМЕР_12 грошових коштів на загальну суму 40 617,09 грн. (комісія 202,09 грн.), а саме: - о 20:18:40 на суму 13 200,68 грн. (комісія 65,68 грн.); - о 20:59:53 на суму 2 035,13 грн. (комісія 10,13 грн.); - о 20:56:15 на суму 25 381,28 грн. (комісія 126,28 грн.). Також, 11.06.2022 з картки НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 здійснені перекази грошових коштів на загальну суму 32608,05 грн. (комісія 1 657,8 грн.), а саме: - о 20:54:42 на суму 26,265.20 грн. (комісія 65,68 грн.); - о 20:55:44 на суму 6307,6 грн. (комісія 10,13 грн.); - о 20:53:48 на суму 35,25 грн. (комісія 5 грн.).

Аналізом операцій по карткам НОМЕР_12 та НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 встановлено, що перекази здійснено з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через сервіс iPay, термінал 006249 АТ "Райфайзен банк", тому відслідкувати подальший рух коштів не надалося можливим.

Картки НОМЕР_12 та НОМЕР_2 були токенізовані 11.06.2022 о 20:44:54, та о 20:42:16, відповідно. Переглядом даних щодо змін акаунта Приват24 клієнта ОСОБА_1 , встановлено, що пароль та логін у період проведення спірних операцій, не змінювалися.

Крім того, 11.06.2022, з використанням Google Pay, з карток НОМЕР_12 та НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 були здійснені зняття готівки о 20:52:45 на суму 10 000 грн., а також о 20:51:35 на суму 10 400 грн. відповідно, в ресайклінговому банкоматі CADN9182 ( АДРЕСА_2 . Зняття здійснювалось за допомогою мобільного пристрою з попередньою токенізованими картками клієнта в гаманці GooglePay, з використанням технології NFS.

Переглядом матеріалів фотофіксації банкомату CADN9182 за 11.06.2022 встановлено, що зняття коштів з картки НОМЕР_12 клієнта ОСОБА_1 здійснювалось жінкою, фото якої непридатне для ідентифікації. Фото операцій по картці НОМЕР_2 , відсутні.

У ході перевірки було подано заявку вибірка Web (SIMMON, Дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи, реф. заявки 230922RQ635916).

Аналізом пристроїв, з яких здійснювались входи в акаунт Приват24 клієнта ОСОБА_1 , встановлено, що окрім традиційного для клієнта пристрою SMA530F|SAMSUNG (IMEI НОМЕР_15 ), 11.06.2022 о 20:06:24 були здійснені входи з нетипового для клієнта пристрою ONEPLUS A5000|ONEPLUS (IMEI НОМЕР_16), з ІР-адреси - НОМЕР_14 (ZyNOX It Groop, Німеччина, Ридервальд).

Зібрані у ході перевірки дані свідчать про те, що клієнт ОСОБА_1 , перебуваючи під впливом шахраїв, надала третім особам конфіденційні дані (ПІН-код картки, дані Приват24).

Використовуючи вказані дані, зловмисники отримали доступ до акаунту клієнта ОСОБА_1 , токенізували картки в Google Pay, та здійснили несанкціоновані шахрайські операції по картковим рахункам клієнта.

В результаті шахрайських дій, зловмисники заволоділи грошовими коштами клієнта ОСОБА_1 на суму 93 625,14 грн.

Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Висновки службового розслідування ОСОБА_1 не спростовані жодним доказом.

Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.

Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні послуги» № 1591-ІХ від 30.06.2021 (в редакції на час виникнення правовідносин) платіжною карткою є електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.

Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує платіжний інструмент для ініціювання платіжної операції з відповідного рахунку для виконання платіжних операцій або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного платіжного інструменту.

Неналежною платіжною операцією, в розумінні вказаного Закону, є платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі.

Неналежниим платником є особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно), а неналежним отримувачем - особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі.

Відповідно до ч.20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

Статтею 67 ЗУ «Про платіжні послуги» встановлено, що надавачі платіжних послуг зобов`язані запровадити систему захисту інформації, що має забезпечувати безперервний захист інформації про виконання платіжних операцій та індивідуальної облікової інформації на всіх етапах її формування, обробки, передавання та зберігання.

Електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. (ч.1 ст.68 ЗУ «Про платіжні послуги»)

Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача. (ч. 5 ст.68 ЗУ «Про платіжні послуги».)

Відповідно до частин сьомої-дев`ятої розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 705 від 5 листопада 2014 року (далі - Положення № 705 від 5 листопада 2014 року, в редакції станом на 10.02.2022, яка діяла на час виникнення правовідносин), користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів.

Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17) від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц (провадження № 61-30583св18) та від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19 (провадження № 61-1035св21).

В даній справі судом встановлено, що списання коштів та зняття готівки з карткового рахунку ОСОБА_1 відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача шляхом введення паролів, відомих лише ОСОБА_1 , а відтак суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення зустрічного позову.

Частиною 1 ст.133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Приписами ч. 8 ст. 141 ЦПК України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

При зверненні до суду позивачем (за первісним позовом) було сплачено судовий збір у розмірі 2 684,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 31.03.2023, а відтак, з відповідача, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню 2 120,36 грн. витрат по сплаті судового збору.

Крім того, з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 1 073,60 грн, оскільки під час звернення до суду з зустрічним позовом вона була звільнена від сплати судового збору на підставі ч.3 ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів».

Керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 76, 141, 263-265, 280-281 ЦПК України, ст. ст. 261, 509, 525, 526, 530, 551, 625, 1050, 1054 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_9 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (; юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, буд.1Д) заборгованість за тілом кредиту за кредитним договором б/н від 03.12.2010 у сумі 39 833 грн. 12 коп. (тридцять дев`ять тисяч вісімсот тридцять три грн 12 коп.)

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_9 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (; юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, буд.1Д) витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 120 грн. 36 коп. (дві тисячі сто двадцять грн. 36 коп.).

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» про захист прав споживачів банківських послуг - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_9 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь держави судовий збір у сумі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три грн 60 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений суддею 19.07.2024

Суддя А. О. Михальченко