Справа №295/8861/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 липня 2024 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Богунського районного суду м. Житомира з позовом, у якому просить визнати та внести відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяження за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Голопристанським РВ УМВС України в Херсонській області 27.08.1997, ідентифікаційний код НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , фактична адреса проживання: АДРЕСА_2 , право власності на нерухоме майно: житловий будинок по АДРЕСА_1 , загальною площею 97.8 кв.м, житловою площею 74,6 кв.м.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 17.06.2024 року справу передано на розгляд за підсудністю до Херсонського міського суду Херсонської області.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.07.2024 року головуючим у справі визначена суддя Ус О.В.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

За п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивачем заявлено вимогу про визнання та внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяження право власності на нерухоме майно: житловий будинок по АДРЕСА_1 , загальною площею 97.8 кв.м, житловою площею 74,6 кв.м.

В той же час, вказані вимоги не є конкретними, оскільки визнання права власності фактично є підставою для внесення відповідних записів до Державного реєстру прав власності.

В порушення п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить повний виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а саме:

- позивач звертається з позовом до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради, але жодним чином не обґрунтовує у зв`язку з чим саме вказана юридична особа повинна відповідати за вказаними вимогами, з огляду на те, що спірне нерухоме майно знаходиться у м. Гола Пристань Херсонської області.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем судовий збір не сплачено, до позову додано клопотання про звільнення від сплати судового збору, з огляду на те, що єдиним його доходом є пенсія в розмірі 3862,51 грн.

Суд, розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, дійшов наступного.

Частиною другою статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.03.2020 року у справі №585/2357/19 дійшов висновку, що при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Позивачем до клопотання про звільнення від сплати судового збору додано довідку про доходи №777715 ПФУ в Херсонській області, за якою за період з жовтня 2023 року по березень 2024 року ОСОБА_1 отримано пенсії в розмірі 21777.86 грн., в той же час, позивачем не надано доказів отримання/не отримання будь-яких інших доходів, або інших істотних доказів тяжкого матеріального стану. Крім того, для визначення можливості звільнення, зменшення чи відстрочення суми сплати судового збору, суд повинен встановити, що його розмір перевищує 5% суми доходу за попередній календарний рік, тому позивач повинен був надати суду довідку про доходи за повний 2023 рік.

Проаналізувавши викладе та зміст заяви, суд вважає, що позивачем не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, з врахуванням відсутності достатніх доказів, що не позбавляє заявника надати суду відповідні докази з повторним клопотанням.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За п.2.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно першого абзацу частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем заявлено вимоги про визнання права власності та внесення запису, тобто вимоги майнового та немайнового характеру.

З урахуванням того, що позовні вимоги мають, в тому числі, майновий характер, ціна позову розраховується виходячи з вартості майна. Позивачу слід вказати ціну позову, за вартістю спірного майна на дату подання позову з доданням документів на підтвердження реальної вартості цього майна.

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майна, враховуючи реальні ціни на житлові будинки, та приписи ч.2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає ціну позову (вартість спірного майна) в розмірі 160 тис.грн., внаслідок чого сума судового збору, який підлягає оплаті при поданні позову за вимогу майнового характеру повинна складати 1600,00 грн.

За вимогу немайнового характеру 1211.20 грн.

Таким чином, загальна сума судового збору, яка підлягає оплаті за подання позову становить 1811,20 грн.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом строк позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачці.

Керуючись ст. 136, 175, 176, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради про визнання права власності - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Ус