Провадження № 2/201/1673/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Максимовій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

17 листопада 2023 року ОСОБА_1 , через свого представника ОСОБА_2 , звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовом до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 02 лютого 2022 року в м. Дніпро, вул. Космічна, в районі е/о № 77, з вини водія ОСОБА_3 , який керував транспортним засобом автомобілем Renault Kangoo, д.р.н. НОМЕР_1 , сталась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок чого належний позивачу автомобіль BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 , зазнав механічних пошкоджень, а позивач матеріального збитку. Вказані обставини встановленні постановою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2023 року, справа № 201/2249/23, якою встановлена вина водія ОСОБА_3 у скоєному ДТП. Зазначає, що цивільно-правова відповідальність винного у ДТП водія ОСОБА_3 , застрахована страховою компанією ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно правової відповідальності водіїв № ЕР/213052056 (страхова сума за шкоду заподіяну майну 160 000 гривень, франшиза 3200 гривень). На заяву позивача про виплату від 02.02.2023 року відповідачем була здійснена страхова виплата у загальному розмірі 118744,35 гривень, що не відповідає, на думку позивача, розміру заподіяної шкоди, спричиненої в результаті пошкодження автомобіля BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 , яка складає 229106,53 грн., що розрахована відповідно до висновку експерта Дроздова Ю.В. № 4402/23 від 27.02.2023 року, що був складений на замовлення позивача. З урахуванням викладеного позивач просить стягнути із страховика недоплачене страхове відшкодування у розмірі 38055,65 гривень, враховуючи, що ліміт відповідальності страховика за шкоду заподіяну в результаті пошкодження майна становить 160 000,00 грн.

Представник відповідача ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» 09 січня 2024 року надав до суду відзив та клопотання про призначення експертизи у яких позовні вимоги не визнав у повному обсязі. В обґрунтування своєї правової позиції зазначає, що страховик самостійно, в передбачений п. 34.2. ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закон) строк направив для огляду пошкодженого ТЗ свого представника на підставі якого ним 09.02.2023 року був складений відповідний протокол огляду транспортного засобу. Оскільки відповідач провів у встановлений 10-ти денний строк огляд автомобіля позивача, то потерпіла особа в силу положень п. 34.3 ст. 34 Закону не набула права самостійно замовити оцінку спричиненого збитку, а страховик не має підстав для визначення розміру страхового відшкодування на підставі такої оцінки позивача. Крім цього звертає увагу суду на те, що страховик у відповідності із вимогами Закону звернувся до оцінювача ФОП ОСОБА_4 , який на підставі Звіту № 2656 від 09.03.2023 року визначив вартість пошкодженого транспортного засобу BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 до ДТП в розмірі 316319,70 грн. та на підставі звіту № 2662 від 11.03.2023 року визначив утилізаційну вартість пошкодженого транспортного засобу BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 в розмірі 194375,35 грн. Страховик сплатив страхове відшкодування, а позивач, в свою чергу, не навів жодних переконливих аргументів, що вказують на не належність або недопустимість такого доказу. Також, ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» подала клопотання про призначення по справі судової транспортно-товарознавчої експертизи, проведення якої доручити Київському НДІСЕ.

23 січня 2024 року від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній заперечував проти обставин, викладених у відзиві та просив задовольнити позовні вимоги. У відповіді на відзив представник Позивача звернув увагу, що оцінювач ОСОБА_4 не оглядав пошкоджений транспортний засіб BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 , а тому його звіти складено з порушенням п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Аналогічна позиція викладена в постанові ВП ВСУ від 27 березня 2019 року по справі №752/16797/14-ц та постановах Верховного суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц, та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц.

Також, звернув увагу суду, що оцінювач ОСОБА_4 не рахував вартість пошкодженого транспортного засобу BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 після ДТП, а порахував утилізаційна вартість, що є порушенням ст. 30 Закону України ''Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів''. Вказав, що відповідно до ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення та висновок експерта ОСОБА_5 № 4402/23 від 27.02.2023 року відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України.

Представником Позивача подано заперечення на клопотання ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про призначення по справі судової транспортно-товарознавчої експертизи, а також клопотання про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи, проведення якої доручити Дніпропетровському НДІСЕ.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 травня 2023 року указана позовна заява передана для розгляду судді Федоріщеву С.С.

Ухвалою судді від 21 листопада 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Представник позивача надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якому підтримав клопотання про призначення по справі судової транспортно-товарознавчої експертизи.

Представник відповідача ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» надав до суду заяву з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог, просив слухати справу без його участі.

Ухвалою судді від 14 лютого 2024 року зупинено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та призначено по справі проведення судової автотоварознавчої експертизи.

Ухвалою судді від 05 червня 2024 року відновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

В судове засідання 08 липня 2024 року сторони не з`явилися, представник Позивача подав заяву проводити розгляд справи без участі Позивача та представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Від відповідача заяв заяв, клопотань не надходило, у відзиві на позов представник ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» просив розглядати справу без участі останнього.

У відповідності до ч. 2 ст. 247ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом.

02 лютого 2023 року в м. Дніпро, вул. Космічна, в районі е/о № 77, з вини водія ОСОБА_3 , який керував транспортним засобом автомобілем Renault Kangoo, д.р.н. НОМЕР_1 , сталась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок чого належний позивачу автомобіль BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 зазнав механічних пошкоджень.

Постановою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2023 року, справа № 201/2249/23 встановлена водія ОСОБА_3 у скоєному ДТП.

Цивільно-правова відповідальність винного у ДТП водія ОСОБА_3 застрахована страховою компанією ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності водіїв № ЕР/213052056 (страхова сума за шкоду заподіяну майну 160 000 гривень, франшиза 3200 гривень).

На заяву позивача про виплату страхового відшкодування від 02.02.2023 року відповідачем була здійснена страхова виплата у загальному розмірі 118744,35 гривень на рахунок станції технічного обслуговування ФОП ОСОБА_6

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного позивачем, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до п.п.3, 4 ч. 1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: свобода договору, свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом.

Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені в ЦК України, зокрема, з договорів та інших правочинів.

Статтею 14 ЦПК України визначено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства.

За змістом ст.ст.12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 76 ЦПК України зазначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтями 77-80 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Матеріалами справи підтверджується, що 02 лютого 2023 року в м. Дніпро, вул. Космічна, в районі е/о № 77, з вини водія ОСОБА_3 , який керував транспортним засобом автомобілем Renault Kangoo, д.р.н. НОМЕР_1 , сталась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок чого належний позивачу автомобіль BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 зазнав механічних пошкоджень.

Постановою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.03.2023 року, справа № 201/2249/23 встановлена водія ОСОБА_3 у скоєному ДТП.

Відповідно до ч.6 ст.82 УПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

За викладених обставин зазначена постанова суду, яка ухвалена за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме ДТП за участі сторін, має преюдиційне значення для розгляду цієї справи.

Частиною першою статті 1188 ЦК України встановлено, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого.

Судом встановлено, що цивільно-правова відповідальність винного у ДТП водія ОСОБА_3 , застрахована страховою компанією ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно правової відповідальності водіїв № ЕР/213052056 (страхова сума за шкоду заподіяну майну 160 000 гривень, франшиза 3200 гривень).

На заяву позивача про виплату страхового відшкодування від 02.02.2023 року відповідачем була здійснена страхова виплата у загальному розмірі 118744,35 гривень на рахунок станції технічного обслуговування ФОП ОСОБА_6 .

Відповідно до п. 22.1 ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, страхова компанія відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди.

Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди.

При розрахунку вказаного страхового відшкодування страховик керувався звітами оцінювача ОСОБА_4 № 2656 від 09.03.2023 року та № 2662 від 11.03.2023 року, які були проведені на підставі протоколу огляду пошкодженого ТЗ співробітником відповідача ОСОБА_7 09.02.2023 року.

В процесі розгляду справи було задоволення клопотання представника Позивача та представника Відповідача та по справі призначено судову транспортно-товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Згідно висновку судової транспортно-товарзнавчої експертизи № 485-24 від 15 травня 2024 року за вихідними даними висновку експерта ОСОБА_5 № 4402/23 від 27.02.2023 року матеріальний збиток причинений в результаті пошкодження автомобіля BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 станом на 02.02.2023 року складає 288033,57 грн., ринкова вартість транспортного засобу BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 51484,17 грн.

Згідно висновку судової транспортно-товарзнавчої експертизи № 485-24 від 15 травня 2024 року за вихідними даними звітів оцінювача ОСОБА_4 № 2656 від 09.03.2023 року та № 2662 від 11.03.2023 року матеріальний збиток причинений в результаті пошкодження автомобіля BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 станом на 02.02.2023 року складає 317936,05 грн., ринкова вартість транспортного засобу BMW 730 I, д.р.н. НОМЕР_2 у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 167187,60 грн.

Надаючи правову оцінку висновку судової транспортно-товарзнавчої експертизи № 485-24 від 15 травня 2024 року суд виходить з наступного.

Порядок розрахунку розміру шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, встановлений законодавчо, регламентується Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженій наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159) зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/839 (далі - Методика.

Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ визначені у Методиці яка застосовується, серед іншого, з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ.

Згідно п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

Відповідно до п. 1.3 вказаної Методики, вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Тому, з урахуванням вимог п. 1.3 даної Методики слід дійти висновку, що будь-який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку.

Однією з головних вимог, передбачених Методикою, є особистий огляд колісних транспортних засобів оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики.

Відповідно до п. 5.5 Методики, під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно з п. 8.1, 8.5 вказаної Методики, для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. У разі проведення судової автотоварознавчої експертизи за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта.

Наведені вище норми Методики, вказують на те, що за результати огляду ТЗ оформлюються оцінювачем (експертом) відповідним документом: звітом про оцінку майна (якщо він складається оцінювачем), або висновком експерта (якщо складається судовим експертом).

Відповідно п. 5.1 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів від 24.11.2003 № 142/5/2092 (надалі Методика), Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), в якому міститься обґрунтування неможливості надання об`єкта дослідження на огляд, у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження.

Тобто, визначення матеріального збитку чи вартості ТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), в якому міститься обґрунтування неможливості надання об`єкта дослідження на огляд.

Крім цього вказаною Методикою передбачено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

У випадку, якщо ж звіт про оцінку транспортного засобу складений взагалі без його огляду, такий звіт є не належним доказом у справі про що зазначено в п.45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року по справі №752/16797/14-ц та у постановах Верховного суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц, та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц.

Варто також зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно ч. 2 ст. 11 вказаного Закону замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб.

Матеріали справи не містять доказів того, що власник пошкодженого майна доручав проведення оцінки свого майна іншим суб`єктам оціночної діяльності окрім експерта ОСОБА_5 , який безпосередньо оглядав пошкоджений ТЗ позивача.

Суд вважає за можливе прийняти до уваги та ґрунтувати своє рішення на підставі висновку судової транспортно-товарознавчої експертизи за вихідними даними, зазначеними у висновку експерта № 4402/23 від 27.02.2023 року, складеного на замовлення позивача, а не за вихідними даними у звітах оцінювача на замовлення відповідача. Таке рішення суду зумовлене тим, що звіти оцінювача ОСОБА_4 № 2656 від 09.03.2023 року та № 2662 від 11.03.2023 року складено без особистого огляду автомобіля Позивача. При цьому, самі звіти в порушення вимог п.56 Національного стандарту №1 не містять пояснень щодо неможливості особистого огляду оцінювачем пошкодженого авто позивача та необхідність використання Акту огляду, складеного іншою особою. А також, оцінювач ОСОБА_4 не рахував вартість транспортного засобу після ДТП.

Оцінювач ОСОБА_4 при складанні звітів не попереджався про кримінальну відповідальність, діяв від імені страхової компанії на підставі договору доручення, що може свідчити про його заінтересованість при вчиненні дій в інтересах відповідача. Доказів того, що вказаний оцінювач ОСОБА_4 має свідоцтво судового експерта, яке надавало б йому право складати висновки експертного дослідження без особистого огляду об`єкта дослідження, суду не надано .

Натомість, висновок експерта № 4402/23 від 27.02.2023 року, складений на підставі протоколу огляду транспортного засобу, який було складено тим же експертом, що проводив саме експертне дослідження на замовлення позивача. При цьому, на проведення огляду експертом авто позивача на замовлення останнього сторона відповідача запрошувалась належним чином. Експерт ОСОБА_5 обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок про що зазначено у висновку. Відтак, саме вихідні дані у висновку експерта, на відміну від вихідних даних у звіті оцінювача, сприймаються судом як достовірні та обґрунтовані, як так, що зібрані із дотриманням встановленого законом порядку.

Таким чином, суд вважає за необхідне прийняти до уваги та ґрунтувати своє рішення у справі на результатах висновку № 485-24 судової експертизи, проведеної на підставі ухвали суду у цій справі, та лише в частині вихідних даних висновку експерта № 4402/23 від 27.02.2023 року.

З наведених вище підстав суд вважає позовні вимоги до відповідача в частині доплати страхового відшкодування обґрунтованими, підтвердженими належим доказами та такими що підлягають до задоволення у повному обсязі, виходячи з наступного розрахунку: 355749,18 грн. (вартість транспортного засобу до ДТП на підставі висновку експерта ОСОБА_5 ) - 126642,65 грн. (вартість транспортного засобу після ДТП)= 229106,53 грн., враховуючи, що максимальний ліміт відповідальності страховика за шкоду заподіяну в результаті пошкодження майна за договором № ЕР/213052056 складає 160 000,00 грн., то розмір невідошкодованого страхового відшкодування становить 160000,00 грн. -118744,35 грн. (фактично сплачене відповідачем відшкодування) - 3200 грн. (франшиза) = 38055,65 гривень (страхове відшкодування, що підлягає доплаті позивачу).

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, з огляду на те, що позовні вимоги позивача задоволено в повному обсязі, на підставі ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір, витрати на проведення авто товарознавчого дослідження 3300 гривень, та витрати позивача на судову транспортно-товарознавчу експертизу в розмірі 11359,20 грн., які підтвердженні належними розрахунковими документами, та які наявні в матеріалах справи.

Керуючись ст. 1187, 1188, 1192 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 280, 281 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задовольнити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) недоплачене страхове відшкодовування в розмірі 38 055,65 гривень.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір в розмірі 1 073,60 грн., витрати на автотоварознавчу експертизу в розмірі 3 300,00 грн. та витрати на судову транспортно-товарознавчу експертизу в розмірі 11 359,20 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», , м. Київ, вул. Глибочицька, 44.

Суддя С.С. Федоріщев