Справа № 296/1191/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" липня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Годлюк А.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 08.02.2024р. звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на три місяці після набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрилась спадщина до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 , будинок та земельна ділянка площею 0,0853 га по АДРЕСА_2 .

ОСОБА_1 вказує, що оскільки він зареєстрований та проживає в будинку АДРЕСА_2 , який належить матері, останній вважав, що спадщину після смерті матері прийняв.

Для оформлення спадкових прав позивач звернувся до приватного нотаріуса Брох А.А., однак отримав постановуу про відмову у вчинення нотаріальних дій у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. З огляду на зазначене, ОСОБА_1 просив суд вимоги заяви задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 29.05.2024р. в якості співвідповідача залучено Територіальну громаду в особі Житомирської міської ради.

Від позивача та його представника 17.07.2024р. надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, вимоги позовної заяви підтримали в повному обсязі.

ОСОБА_2 в заяві від 23.04.2024р. визнав позов в повному обсязі та просив провести розгляд справи без його участі.

Представник Територіальної громади в особі Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, від неї 17.07.2024р. надійшла заява про розгляд справи без її участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 від 08.11.2000р., земельної ділянки площею 0,0853 га по провулку АДРЕСА_2 та будинку за вказаною адресою, що підтверджується державним актом на право приватизованої власності на землю IV-ЖТ № 044857 (а.с. 10, 11).

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 11.09.1982р., ОСОБА_3 змінила прізвище на « ОСОБА_4 », а після розірвання шлюбу 13.06.2000р. - повернула дівоче прізвище « ОСОБА_5 » (а.с. 8, 9).

Зі свідоцтва про народження, виданого повторно 14.07.2023р. серія НОМЕР_3 , вбачається, що ОСОБА_6 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 7).

Відповідно свідоцтва про смерть, зареєстрованого Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 1023, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 12).

З матеріалів спадкової справи № 9/2023 заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 вбачається, що окрім ОСОБА_1 заяви на видачу свідоцтва про прийняття спадщини ніхто не подав (а.с. 37-54).

Відповідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.02.2022р. № 37/02-31 приватним нотаріусом Брох А.А. роз`яснено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , пропущено (а.с. 13).

Щодо доводів позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини оскільки він зареєстрований та проживає в будинку АДРЕСА_2 , який належав матері, та будучи необізнаним в особливостях законодавства помилково вважав, що спадщину після смерті останньої прийняв.

Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Нотаріуси вчиняють нотаріальні дії передбачені ст. 34 ЗУ «Про нотаріат».

Відповідно ст. 69 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна. Нотаріус або посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині.

Відповідно ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України.

В силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, відсутність заперечень зі сторони відповідачів щодо прийняття спадщини спадкоємцем за законом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 263-265, 274, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рахувати з наступного дня після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. П. Маслак