У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Бойко Богдан Богданович до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя сторона без самостійних вимог: приватний нотаріус Кузьо Галина Василівна, про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Бойко Богдан Богданович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя сторона без самостійних вимог: приватний нотаріус Кузьо Галина Василівна, про стягнення грошових коштів.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав:

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч.6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. ч.1, 2, 3 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Згідно ч.ч.1,3,5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу…

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно позовної заяви, ОСОБА_1 був співвласником житлової квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачем додано до позовної заяви: відповідь КП АПБ Ужгородської міської ради від 23.08.2023 року за № 329/23, згідно зазначена квартира станом на 31.12.2012 року була зареєстрована за позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його колишньою дружиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у приватній спільній сумісній власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 30.03.2005 року виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради на підставі рішення виконкому № 56 від 23.02.2005 року, та на підтвердження належності квартири саме відповідачу ОСОБА_2 додано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.08.2023 року.

Разом із тим, із позовом до суду ОСОБА_1 , звернувся 15.07.2024, однак актуальної інформації щодо права власності на об`єкт нерухомого майна до матеріалів справи не додано на чавс звернення з позовом до суду.

За твердженням позивача в 2023 році було прийнято рішення про продаж спільної квартири. З цією метою позивач надав довіреність ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на розпорядження його майном та отримання від його імені коштів. В подальшому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 припинила з позивачем сімейні стосунки, перестала виходити на зв`язок. В серпні 2023 року позивач дізнався що житлова квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 вже продана та належить на підставі договору купівлі-продажу від 10.07.2023 року № 1486, посвідчений ПН УМНО ОСОБА_7 . ОСОБА_2 .

Однак, на підтвердження наведеному до позовної заяви не додано копії довіреності на наявність якої вказує позивач, також до позовної заяви не додано копії договору купівлі-продажу від 10.07.2023 року № 1486, посвідчений ПН УМНО ОСОБА_7 на підставі якого право власності перейшло до ОСОБА_2 .

Позивач вказує на те, що нотаріусу подавався адвокатський запит, з метою отримання копії договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 10.07.2023 року № 1486, посвідченого ПН УМНО ОСОБА_7 , однак у відповіді від 08.09.2023 року № 31/01-16 ПН УМНО ОСОБА_7 відмовила у наданні запитуваного договору з посиланням на те, що Адвокати не входять в перелік осіб які мають право отримувати документи про вчинені нотаріальні дії.

Однак позовна заява не містить відомостей чи позивач, як один із власників квартири, що була предметом правочину, звертався до нотаріуса із відповідною заявою про отримання його копії. Окрім того, матеріали позовної заяви не містять ні адвокатського запиту, на який містяться посилання і позовній заяві, ні відмови надати запитуваний договір.

Варто зауважити, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Окремо клопотання про витребування доказів позивачем подано не було. Таке викладено у п.3 прохальної частини позовної заяви, проте, доказів вжиття вичерпних заходів щодо самостійного одержання вказаного доказу ні позовна заява, ні матеріали додані до неї не містять.

Окрім того, звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_1 , стверджує, що вартість квартири, яку було продано від його імені ОСОБА_3 , становить 175 5360 грн. Проте, матеріали справи не містять жодного підтвердження дійсної вартості об`єкту нерухомого майна, так само як і форму та спосіб оплати, як це стверджує позивач.

Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.08.2023 року, продана та належить на підставі договору купівлі-продажу від 10.07.2023 року № 1486, посвідчений ПН УМНО ОСОБА_7 . ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року встановлено у розмірі 3 028 грн. 00 коп.

В даному випадку, позивачем визначена ціна позову у розмірі 464700 грн. 00 коп., та відповідно сплачено судовий збір у розмірі 4647 грн. 00 коп.

Суд вказує, що згідно вимог п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Так само, відповідно до п.1, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивачем не подано суду достатніх доказів вартості спірного майна, або договору про продаж нерухомого майна за ціною вказаною в позовній заяві, а вказана такою стороною ціна позову з урахуванням вартості спірного майна яке було предметом правочину на підставі якого позивач просить стягнути кошти вочевидь не відповідає вартості майна у вигляді квартири на час вказаної дати продажу такої.

Таким чином, враховуючи те, що вказаний позов містить вимоги майнового характеру, і позивачем визначено ціну позову у розмірі 464700 грн. 00 коп., що вочевидь не відповідає вартості такого майна, тому суд попередньо визначає судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 6 000 грн.00 коп., у зв`язку з чим, позивачам слід доплатити судовий збір 1 353 грн. 00 коп. та надати суду квитанцію або інший документ, що підтверджує сплату судового збору надати до суду, або ж у разі обґрунтованих підстав для визначення ціни позову в іншому розмірі надати суду документ, підтверджуючий вказану ціну позову та вартість проданої згідно правочину квартири.

При цьому, підтвердження того, кому належала вказана квартира на день укладення договору купівлі-продажу від 10.07.2023 року № 1486, посвідчений ПН УМНО ОСОБА_7 , матеріали справи не містять.

Крім того, згідно доданої до позовної заяви відповіді КП АПБ Ужгородської міської ради від 23.08.2023 року за № 329/23, квартира що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 31.12.2012 року була зареєстрована за позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його колишньою дружиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у приватній спільній сумісній власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 30.03.2005 року виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради на підставі рішення виконкому № 56 від 23.02.2005 року.

Однак вказаних осіб, як попередніх співвласників, та відповідно сторін правочину, позивачем не залучено до участі у розгляді справи ні як сторін по справі, ні як третіх осіб. Копії позовної заяви з додатками для таких учасників не надає.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Бойко Богдан Богданович до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , Третя сторона без самостійних вимог: приватний нотаріус Кузьо Галина Василівна, про стягнення грошових коштів ,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош