У Х В А Л А

22 липня 2024 року

м. Київ

справа № 466/5241/18

провадження № 61-690св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 (правонаступник ОСОБА_4 ), третя особа - П`ята Львівська державна нотаріальна контра Львівської області, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суд м. Львова в складі судді Свірідова В. В. від 27 червня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду в складі колегії суддів: Цяцяка Р. П., Ванівського О. М., Шеремети Н. О. від 11 грудня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , у якому просив суд встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , тривалістю у три місяці.

Ухвалами Шевченківського районного суду м. Львова від 21 січня 2020 року та від 15 червня 2020 року до участі у даній справі в якості правонаступника позивача ОСОБА_1 було залучено ОСОБА_6 та в якості правонаступника відповідача ОСОБА_7 було залучено ОСОБА_4 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 26 липня 2021 року до участі у даній справі в якості правонаступника ОСОБА_6 було залучено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та його законного представника (як неповнолітнього) його матір ОСОБА_8 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 27 червня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 11 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, а рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 27 червня 2023 року - без змін.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Вівчарівський В. П. 11 січня 2024 року звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 27 червня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 11 грудня 2023 року, у якій просить скасувати зазначені судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме суд застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 23 листопада 2020 року в справі № 315/714/19, від 12 вересня 2018 року в справі № 484/32221/17, від 10 січня 2019 року в справі № 263/1221/17, від 26 червня 2019 року в справі № 565/1145/17, від 24 липня 2019 року в справі № 127/7304/18, від 25 березня 2020 року в справі № 542/2539/18-ц, від 09 жовтня 2023 в справі № 671/208/22, від 23 грудня 2020 року в справі № 367/704/16-ц, від 29 червня 2021 року в справі № 671/308/20, від 15 вересня 2022 року в справі № 341/2260/21, від 11 листопада 2020 року в справі № 750/262/20, від 26 січня 2022 року в справі № 525/1067/20, від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19, від 26 жовтня 2022 року в справі № 522/17925/16, від 07 грудня 2022 року в справі № 399/570/21, від 29 червня 2023 року в справі № 733/1500/21, від 21 вересня 2023 року в справі № 711/1547/22, від 09 жовтня 2023 року в справі № 736/1850/21, від 22 листопада 2023 року в справі № 33/8115/21, від 27 липня 2021 року в справі № 357/4897/20, від 12 вересня 2018 року в справі № 465/3585/14-ц, від 16 травня 2018 року в справі № 523/17848/16-ц, від 16 серпня 2023 року в справі № 758/13293/18, від 15 квітня 2020 року в справі № 190/106/18, від 03 вересня 2021 року в справі № 368/719/20, від 26 липня 2021 року в справі № 405/7058/19, від 22 грудня 2021 року в справі № 703/4978/19, від 22 листопада 2023 року в справі № 333/8115/21, від 09 червня 2022 року в справі № 369/1913/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 вересня 2020 року в справі № 130/2517/18, постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року в справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496/17 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

ОСОБА_2 зазначив, що враховуючи передбачені законодавством обов`язки нотаріуса, отримання ним інформації про заповіт при оформленні заяви ОСОБА_3 про прийняття спадщини і заведення спадкової справи в присутності останнього, відповідачу було відомо про цей заповіт, однак він не повідомив позивача про відкриття спадщини, а про смерть ОСОБА_5 та заповіт повідомив наприкінці листопада 2017 року в телефонній розмові.

За таких обставин, наявності заповіту на користь позивача як спадкоємця лише частини майна ОСОБА_5 , недобросовісну поведінку відповідача та нотаріуса, а також наведені причини, які є об`єктивними та істотними труднощами, в тому числі тривалу хворобу позивача, що призвела до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , слід відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України дійти висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,-

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 (правонаступник ОСОБА_4 ), третя особа - П`ята Львівська державна нотаріальна контра Львівської області, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суд м. Львова від 27 червня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 11 грудня 2023 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:М. Є. Червинська
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун