Справа № 643/3871/24
Провадження № 2-о/643/219/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Поліщук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Костенюк А.В.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голуб Анна Ігорівна про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою, в якій прохає встановити факт постійного проживання, не менше як п`ять років, спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час її смерті разом із спадкоємцем, її матір`ю ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 25.04.2024 заяву було залишено заяву без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29.04.2021 прийнято заяву до розгляду, призначено судове засідання.

Представник заявника ОСОБА_1 в судовому засіданні заявила клопотання про виклик свідків, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які можуть підтвердити факт постійного проживання ОСОБА_3 з матір`ю ОСОБА_2 .

Представник заінтересованої особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився.

18.07.2024 на адресу суду надійшло клопотання представника заінтересованої особи Харківської міської ради Погудіної Д.О. про залишення заяви без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначено, що з доданих до заяви копій документів вбачається, що ОСОБА_3 з 2012 року не була зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 . Встановлення факту проживання однією сім`єю, необхідний заявниці для прийняття спадщини шляхом фактичного прийняття спадкового майна 3/8 часток у праві власності на зазначену квартиру. Проте, встановлення юридичного факту, про який просив заявник впливає на права міської ради щодо визначення спадщини відумерлою (ст. 1277 ЦК України), а тому вимоги заявника підлягають розгляду за правилами позовного провадження з використанням відповідних процесуальних інститутів позовного провадження.

Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голуб А.І. прохала розглядати справу без її участі, про що подала відповідну заяву.

Вислухавши представника заявника, дослідивши поданні клопотання та матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану.

При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Встановлення факту, що має юридичне значення, в окремому провадженні можливе при умові, що факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пленум Верховного Суду України у п. 1 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5, роз`яснив, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п. 3 цієї Постанови у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц (провадження № 61-24660св18), від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18 (провадження № 61-18230св19), від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19 (провадження № 61-14968св20).

З огляду на викладене, слід дійти висновку про те, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є зміст суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Згідно з положеннями ч.1, 2, 3 ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Статтею 338 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 10Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною 1 ст. 60Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Зі змісту заяви про встановлення факту родинних відносин слідує, що встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини необхідне заявнику для виникнення у неї права на спадкування майна після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складається з 3/8 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Харківська міська рада заперечує проти заявлених ОСОБА_2 вимог та не визнає за нею право на спадкування після смерті ОСОБА_3 .

Оскільки з моменту смерті ОСОБА_3 до звернення ОСОБА_2 до суду з цією заявою сплинуло більше одного року, з урахуванням прав Харківської міської ради звернутися до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою у відповідно до вимог ст. 1277 ЦК України, суд вважає, що між Харківською міською радою та заявником наявний спір про право.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно з ч. 4 ст. 315 ЦПК України, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи суддя залишає заяву без розгляду.

Отже, суд вважає, що заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голуб Анна Ігорівна про встановлення факту, що має юридичне значення, слід залишити без розгляду, роз`яснивши заявниці, що вона вправі звернутися до суду із позовом у порядку позовного провадження.

Зважаючи на залишення без розгляду заяви ОСОБА_2 , суд вважає, що заява представника заявниці ОСОБА_1 про виклик свідків задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 293, 294, 315, 258-260,353 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволені клопотання представник заявника ОСОБА_1 про виклик свідків - відмовити.

Клопотання представника заінтересованої особи Харківської міської ради Погудіної Д.О. про залишення заяви без розгляду задовольнити.

Заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Голуб Анна Ігорівна про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складено 22.07.2024.

Суддя Т.В. Поліщук