19.07.2024 Єдиний унікальний номер 205/9311/24
Провадження № 2/205/3643/24
У Х В А Л А

19 липня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа: Друга дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності порядку спадкування за правом представлення,

В С Т А Н О В И В:

16 липня 2024 року позивач ОСОБА_1 надала до суду вищевказану позовну заяву.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до змісту позовної заяви, в якій позивач в інтересах своєї неповнолітньої дитини, просить суд визнати право власності малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на частину спадкового майна померлої ОСОБА_4 в порядку спадкування за правом представлення квартири АДРЕСА_1 та квартир АДРЕСА_2 .

Частиною 1 статті 30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

У позовній заяві не зазначено відомостей, які необхідні для вирішення питання про належність справи до територіальної юрисдикції (підсудності) Ленінського районного суду м. Дніпропетровська або іншого суду, а саме не надано документів для підтвердження звернення позивача до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, що позбавляє суд відкрити провадження у вказаній цивільній справі.

Також згідно із п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Разом з тим, позивач не надала суду жодного доказу, що підтверджую порушення прав її неповнолітньої дитини, в інтересах якої вона звернулася до суду, не зазначила обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких вона звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог, оскільки матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто, бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію, а тому викладене є недоліком позовної заяви, який має бути усунутий позивачем.

Більш того, прохальна частина позовної заяви, наряду з позовними вимога, містить клопотання про витребування доказів, проте нормами цивільного законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.

Отже, позивачу необхідно звернути увагу на прохальну частину позовної заяви та привести її у відповідність до змісту позовної заяви та вимогам діючого законодавства, а також позивач має право подати до суду окремо оформленні клопотання.

Крім того, згідно із п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

У порушення зазначених вимог закону, позивачем не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а якщо ця інформація їй не відома про це потрібно зазначити.

Також частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; ціна позову про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Разом з тим, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Механізм проведення оцінки нерухомого майна для цілей обчислення, зокрема судового збору, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, так у п. 1 якої зазначено, що оціночною вартістю є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак у позовній заяві на підтвердження вартості майна позивачем не долучено жодного документу з визначення вартості майна, оскільки ця вартість має бути визначена уповноваженим суб`єктом та підтверджена належними та допустимими доказами.

Таким чином позивачу необхідно визначити ціну позову щодо вимог майнового характеру відповідно до дійсної ринкової вартості предмета спору згідно експертної оцінки вказаного майна, та відповідно долучити звіт про оцінку майна, а також надати оригінал квитанції про сплату судового збору відповідно до дійсної ринкової вартості майна, оскільки ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 липня 2024 року відмовлено в задоволенні клопотання позивача про звільнення позивача від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви.

Отже, позивачем не виконано зазначені вимоги закону, оскільки з позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що вона містить позовні вимоги майнового характеру, за які судовий збір слід сплачувати у загальному розмірі відповідно до дійсної ринкової вартості майна, що становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа: Друга дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності порядку спадкування за правом представлення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.