УХВАЛА

19 липня 2024 року

м. Київ

справа № 374/266/21

провадження № 61-9343ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, про визнання недійсним договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С. Л. (далі - приватний нотаріус ЖРНО Демецька С. Л.), в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила суд: визнати договір про розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, посвідчений приватним нотаріусом ЖРНО Демецькою С. Л. 17 грудня 2018 року за № 9452 від 09 грудня 2019 року - недійсним; застосувати реституцію як наслідок недійсності правочину: привести сторони

у договірний стан, в якому вони перебували до 09 грудня 2019 року - відновити зняту, у зв`язку з договором розірвання договору іпотеки, заборону відчуження на предмет іпотеки та відновити іпотеку на майно, що було предметом іпотеки за вищевказаним договором, шляхом проведення державної реєстрації вказаної іпотеки та відповідних обтяжень.

Рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 26 вересня 2023 року

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи:

ОСОБА_3 , приватний нотаріус ЖРНО Демецька С. Л., про визнання недійсним договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Ржищівського міського суду Київської області від 26 вересня 2023 року скасовано та ухвалено у вказаній справі нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.

Визнано недійсним договір про розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що укладений 09 грудня 2019 року між ОСОБА_2 , як іпотекодержателем та ОСОБА_1 , як іпотекодавцем, посвідчений приватним нотаріусом ЖРНО Демецькою С. Л. 17 грудня 2018 року за № 9452 від 09 грудня 2019 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Стягнуто ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 135,00 грн та витрат пов`язаних з оплатою вартості проведеної у даній справі судово-психіатричної експертизи у розмірі 28 246,40 грн,

а всього 29 315,40 грн.

28 червня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року (надійшла до суду 01 липня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила суд скасувати оскаржуване судове рішення, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 03 липня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків, а саме запропоновано сплатити судовий збір. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

16 липня 2024 року до Верховного Суду, на виконання вимог ухвали від 03 липня

2024 року, надійшла заява про усунення недоліків та квитанція про сплату судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів

у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставами касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду

від 29 травня 2024 року заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме:

- суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі

№ 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19).

Касаційна скарга ОСОБА_1 подана у передбачений законом строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, про визнання договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя недійсним, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року.

Витребувати з Ржищівського міського суду Київської області вищевказану цивільну справу (№ 374/266/21).

Надіслати іншим учасникам справи копію ухвали, касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою

і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк який не може перевищувати чотирнадцять днів з дня вручення цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, які відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрували його, що вони мають обов`язок зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомитися із копією касаційної скарги та доданих документів, що подані у цій справі, виключно через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник