Провадження №: 2/755/2439/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Заведій К.С.,

розглянувши в підготовчому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяву позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення (факту проживання однією сім`єю до укладання шлюбу), подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя.

Згідно заявлених вимог, позивач просив: встановити факт спільного проживання сторін однією сім`єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з 30 вересня 2014 року до 06 вересня 2016 року; визнати спільним сумісним майном сторін квартиру АДРЕСА_1 ; в порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за позивачем право власності на частку квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 листопада 2023 року відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 лютого 2024 року, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, прийнято заяву позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову.

12 квітня 2024 року позивач ОСОБА_1 подав до суду через підсистему «Електронний суд» заву про залишення без розгляду позовної вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення (факту проживання однією сім`єю до укладання шлюбу).

Позивач в підготовче засіданні не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі.

В підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_2 та її представник - адвокат Шуляк Н.О. не заперечували проти залишення частини позовних вимог без розгляду.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони у справі на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами щодо предмета спору (частина 3 статті 13 ЦПК України), а суд на засадах змагальності сторін, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, може лише сприяти учасникам судового процесу в реалізації таких прав, ураховуючи при цьому засади (принципи) верховенства права, рівності учасників процесу перед законом та судом.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З огляду на викладене суд убачає підстави для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя в частині позовних вимог про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: про встановлення факту спільного проживання сторін однією сім`єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з 30 вересня 2014 року до 06 вересня 2016 року, у зв`язку з надходженням відповідної заяви позивача.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 257, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ спільного майна подружжя в частині позовних вимог про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: про встановлення факту спільного проживання сторін однією сім`єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з 30 вересня 2014 року до 06 вересня 2016 року - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали суду складено 24 липня 2024 року.

Суддя: