Справа № 209/193/24
Провадження № 2/209/569/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Решетник Т.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

19.01.2024 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд: визначити додатковий строк для подачі нею ОСОБА_1 , її братом ОСОБА_2 , її мамою ОСОБА_3 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті мого батька ОСОБА_4 , терміном в три місяці з дати набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 23.01.2024 вказана позовна заява була залишена без руху, оскільки вона подана без додержання вимог, встановлених ЦПК України.

Позивачу також було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі суду від 23.01.2024 строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Копію даної ухвали було надіслано на електронну адресу позивача, зазначену ним у позовній заяві.

Зазначену ухвалу суду доставлено до електронної скриньки позивача 26.04.2024, про що свідчить Довідка про доставку електронного листа, що автоматично сформована Автоматизованою системою бази документообігу суду. Довідку долучено до матеріалів справи.

Статтею 44 ЦПК України, встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п.41)

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

У постанові від 31 січня 2019 року у справі № 753/21967/15-ц КЦС ВС зробив висновок, що особа, яка звернулася до суду, повинна цікавитися результатами розгляду звернення.

У своїй постанові від 30.11.2022 року в справі №759/14068/19 суд касаційної інстанції зазначив наступне: «Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року)».

Станом на 08.07.2024 позивачем вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху не виконані, будь-яких заяв чи клопотань від позивача на виконання ухвали до суду не надходило. Позивач не надіслав суду будь-яких повідомлень про наявність поважних причин, що ускладнюють чи унеможливлюють виконання ухвали про залишення заяви без руху у встановлений для цього строк.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Таким чином, враховуючи, що у встановлений судом строк позивач недоліки позовної заяви не усунув, керуючись ст. ст. 175, 185, 258, 260, 353-355 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження. Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Суддя Т.О. Решетник