Пров. №2/766/7547/24
16 липня 2024 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Міського комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Херсона", третя особа: Суворовський відділ державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про зняття арешту з майна,-
Позивачі 06.12.2021 року звернулися до суду з позовом, в якому просили зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений на підставі постанови державної виконавчої служби Суворовського районного управління юстиції №б/н від 12.05.2003 року, а також вилучити інформація про вказаний арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (запис про обтяження та реєстраційним номером 2418601, зареєстрований 23.09.2005 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою).
В обґрунтування позову вказали, що на праві договору купівлі-продажу від 12.08.1999 року ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності в рівних частках належить квартира АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , після його смерті відкрилась спадщина, яка поміж іншого складається з 1/2 частини квартири. При зверненні до нотаріуса з метою оформлення спадкових справи стало відомо, що на квартиру накладено арешт на підставі постанови державної виконавчої служби Суворовського районного управління юстиції №б/н від 12.05.2003 року. При зверненні до виконавчої служби дізналися, що арешт постановою державної виконавчої служби накладався на майно ОСОБА_3 , в той же час, вказують, що останній ніколи не був власником спірного майна.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.01.2022 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено.
Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області.
Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року.

З 12.06.2023 р. по 14.07.2023 р. визначений за цією справою головуючий перебувала у щорічній відпустці, перший робочий день після відпустки 17.07.2023 р.

Після відновлення роботи суду, виходу головуючого з відпустки та проведення інвентаризації, розгляд справи призначено на 26.03.2024 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.05.2024 р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Позивачками подані заяви про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечували.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання повторно не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини не явки суд не повідомляв, відзив не подано.

Представником Міського комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Херсона" подано заяву про розгляд справи у відсутність, при вирішенні справи поклались на розсуд суду.

Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини не явки суд не повідомляв.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд ухвалив провести заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , що підтверджено договором купівлі-продажу від 12.08.1999 року (арк. справи 10).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 10.03.2021 року (арк. справи 11).

12.05.2003 року державним виконавцем ВДВС Суворовського РУЮ м. Херсона винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АА №478913, на виконання виконавчого листа №2-5024 виданого 26.03.2002 р. Суворовським районним судом м. Херсона, відповідно до якої накладено арешт на все майно, що належить ОСОБА_3 (арк. справи 8).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №274202639 від 10.09.2021 р., за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровано арешт (архівний запис), реєстраційний номер обтяження 2418601, зареєстровано 23.09.2005 р. Другою Херсонською державною нотаріальною конторою (арк. справи 9).

Листом №64165 від 07.10.2021 р. Суворовський РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) повідомлено, що за інформацією Автоматизованої системи виконавчих проваджень на виконанні у відділі виконавчих проваджень, де боржником є ОСОБА_4 не виявлено. В Системі відсутні відомості щодо виконавчого провадження боржником за яким виступає ОСОБА_3 (арк. справи 13).

Згідно листа приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Пономарчук І.Я. від 25.10.2021 р. №121/01-16, в провадженні нотаріуса знаходиться спадкова справа №14/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , заведена за заявою ОСОБА_2 , оскільки інші спадкоємці за законом першої черги згідно ст. 1261 ЦК України відмовились від прийняття спадщини (арк. справи 12).

Відповідно до п.п.4.15, 4.17 п.4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 296/5 від 22.02.2012 року видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту.

Таким чином, зазначеною нормою передбачено, що у випадку накладення арешту судовими чи слідчими органами на спадкове майно, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту.

Як вбачається з матеріалів справи, арешт на все майно спадкодавця (1/2 частину майна) та позивачки ОСОБА_1 , накладено державною виконавчою службою в рамках виданого виконавчого листа Суворовським районним судом м.Херсона №2-5024 у 2003 році. Виконавче провадження не внесено до системи. Інші виконавчі провадження відносно ОСОБА_4 відсутні.

Відповідно до ч.1, 2 ст.56 Закону України "Про виконавче провадження" арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Частиною 4 ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено вичерпний перелік підстав для зняття арешту з усього майна боржника виконавцем. Відповідно до ч.5 ст.59 зазначеного Закону у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Частиною 1 ст. 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст. 1268 ЦК України).

Згідно з п. 11 ч.1 ст. 346 ЦК України право власності припиняється в разі припинення юридичної особи чи смерті власника.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Оскільки право позивача на отримання правовстановлюючого документу на спадкове майно є порушеним, воно підлягає захисту у судовому порядку.

На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст.41 Конституції, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом.

Зазначений принцип відображено й конкретизовано в ч.1 ст.321 Цивільного кодексу, згідно з якою право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним зі способів захисту права власності є гарантована в ст.391 цього кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч.2 ст.30 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини.

Згідно п.2. Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №5 від 03.06.2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно з ст.1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст.316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Позов про зняття арешту з майна боржника може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 757/23139/18 (провадження № 61-14832св19).

Вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права та є різновидом негаторного позову (пункт 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 372/2904/17-ц, провадження № 14-496цс18).

Позивачка ОСОБА_2 є спадкоємцем майна на яке накладено арешт, а позивачка ОСОБА_1 є співвласником спірного майна та фактично володіють та користуються цим майном. Спору щодо права власності немає.

Судом з`ясовано, що виконавче провадження, в рамках якого був накладений арешт відсутнє, інших виконавчих проваджень відносно спадкодавця в АСВП не виявлено, проте арешт залишився не знятим.

Таким чином, вважаючи свої права як спадкоємця порушеними внаслідок існування арешту спадкового майна позивачки мають правові підстави для звернення до суду з вказаним позовом, оскільки відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України права та обов`язки, що складають спадщину, переходять до спадкоємців з часу відкриття спадщини.

Враховуючи, що існування арешту перешкоджає позивачкам реалізувати своє право на спадщину, та право власності, відсутність на виконанні будь-яких виконавчих проваджень, в тому числі в рамках якого було накладено арешт на все майно спадкодавця, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

Рішення в повному обсязі складено 16 липня 2024 року.

На підставі викладеного, ст. 6-13, 81, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_4 ), Міського комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Херсона" (, місцезнаходження: м. Херсон, пл. ім. Ю. Тутушкіна, буд. 9), третя особа: Суворовський відділ державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (, місцезнаходження: м. Херсон, вул. Б. Мозолевського, буд. 2) про зняття арешту з майна задовольнити.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений на підставі постанови державної виконавчої служби Суворовського районного управління юстиції №б/н від 12.05.2003 року.

Вилучити інформацію про арешт квартири АДРЕСА_1 , накладений на підставі постанови державної виконавчої служби Суворовського районного управління юстиції №б/н від 12.05.2003 року з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (запис про обтяження та реєстраційним номером 2418601, зареєстрований 23.09.2005 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою).

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус