УХВАЛА

18 липня 2024 року

м. Київ

справа № 766/3950/16

провадження № 61-8039ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування,

ВСТАНОВИВ:

30 травня 2024 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року в указаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 03 червня 2024 року вказану касаційну скаргу залишено без руху та встановлено заявникові строк для усунення її недоліків, зокрема, сплати судового збору, зазначення повного складу учасників справи, зазначення відомостей щодо наявності або відсутності електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Копію вказаної ухвали отримано ОСОБА_1 - 29 червня 2024 року особисто, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 38853/0/233-24 від 02 липня 2024 року.

10 липня 2024 року, на виконання вимог ухвали, до Верховного Суду, надійшла уточнена редакція касаційної скарги, в якій зазначено повний склад учасників справи та долучено квитанцію про сплату судового збору.

Проаналізувавши надані на усунення недоліків матеріали на відповідність вимогам частини другої статті 392 ЦПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що недоліки касаційної скарги заявником усунуто не у повному обсязі.

Так, касаційна скарга та матеріали, які надійшли на усунення недоліків касаційної скарги, не містять відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету ОСОБА_1 в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (пункт 2 частини другої статті 392 ЦПК України).

Верховний Суд звертає увагу, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України були викладені в редакції вказаного Закону.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (абзац другий частини п`ятої статті 14 ЦПК України).

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі (частина восьма статті 14 ЦПК України).

До суду касаційної інстанції від ОСОБА_1 не надходила заява про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» від 23 жовтня 1996 року, Reports 1996-V, p. 1544, § 45; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» від 19 грудня 1997 року).

Враховуючи те, що ОСОБА_1 усунула недоліки касаційної скарги частково та не зазначила відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, така скарга підлягає поверненню заявнику.

Суд роз`яснює, що повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування вважати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров