РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/907/24

Провадження № 2/293/400/2024

17 липня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Мудрик В.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Черняхів справу за позовом ОСОБА_1

до Високівської сільської ради Житомирського району Житомирської області

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі

13.06.2024 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівської селищної ради з позовною заявою за змістом якої просить:

- визнати поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити ОСОБА_1 , жительці: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті моєї рідної тітки, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачка є спадкоємицею за законом, однак нею було пропущено строк для прийняття спадщини, оскільки вона вчасно не подала заяву про прийняття спадщини, після смерті рідної тітки ОСОБА_2 в зв`язку з поважними причинами їх пропуску.

Ухвалою від 17.06.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 17.07.2024.

Пунктом 7 даної ухвали постановив витребувати в порядку ЦПК України у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко І.М., копію спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

03.07.2024 від приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко І.М., надійшла інформаційна довідка із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину).

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивовані тим, що рідна тітка позивача (по лінії батька) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачка пояснює, що після її смерті відкрилась спадщина до складу якої увійшли земельна ділянка за кадастровим номерам № :11:000:0037 площею 1,56 га та земельна ділянка за кадастровим номерам № :15:000:0184 площею 0,26 га.

За відомостями позивача за життя ОСОБА_2 не була одружена та дітей не мала.

Позивач вказує, що вона спадкоємиця третьої черги після смерті рідної тітки ОСОБА_2 скористалась своїм спадковим правом.

Позивач доводить, що нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, з поважних причин, оскільки на час відкриття спадщини вона не знала, що її тітка мала право власності на земельні ділянки.

Позивач звернулася, до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право власності на спадщину після смерті рідної тітки та отримала відмову у вчинення нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку, визначеного ст. 1272 ЦПК України.

Для захисту своїх прав позивач звернулася з позовом до суду за місцем знаходження спадкового майна.

Сторони у судове засідання не з`явились. Про дату час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином.

27.06.2024 на адресу суду надійшла заява від відповідача, у якій просить розгляд справи здійснювати без участі їх представника, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с. 30).

02.07.2024 позивач подала суду заяву в якій просить проводити розгляд справи без їїх участі, позов підтримує та просить його задовольнити ( а.с. 31).

Надаючи оцінку заяві відповідача суд встановив, що відповідач визнає позовні вимоги.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у ст. 49 цього кодексу, позивач вправі відмовитись від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Встановивши, що заява відповідача не суперечить нормам законодавства, не порушує будь-чиї права та інтересів, суд приймає таку до розгляду.

Зважаючи на визнання позову відповідачем суд з урахуванням норм ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалює рішення.

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи подані учасниками справи заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України.

В ході розгляду справи, суд відповідно до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України, рішення у цій справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 17.07.2024 відповідно до ст. 268 ЦПК України, суд підписав вступну та резолютивну частину рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Високе Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 09.07.2021, що видане Виконавчим комітетом Високівської сільської ради, за актовим записом 41 (а.с.12).

Родинні стосунки позивачки та ОСОБА_2 підтверджуються:

-свідоцтвом про народження (позивача) ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , серії НОМЕР_3 від 26.11.1971, згідно якого в графі батько зроблено запис " ОСОБА_4 " (а.с. 16);

-свідоцтвом про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_4 від 13.05.1950, згідно якого в графі мати значиться " ОСОБА_5 ", а в графі батько " ОСОБА_6 " (а.с. 15)

-свідоцтвом про народження ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , серії НОМЕР_5 від 18.04.1980, згідно якого в графі мати значиться " ОСОБА_5 "», а в графі батько " ОСОБА_6 " (а.с. 14)

-свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_6 від 11.11.1995, що видане Високівською сільською радою, згідно якого ОСОБА_7 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб, прізвище дружини після одруження " ОСОБА_8 " (а.с. 17), даний шлюб розірвано 10.01.2018, про що видано свідоцтво про розірвання шлюбу ( а.с. 18).

За даними позивача після смерті рідної тітки відкрилась спадщина , до складу якої увійшли, зокрема, земельна ділянки загальною площею, за кадастровим номером :11:000:0037 площею 1,56 та земельна ділянка за кадастровим номерам :15:000:0184 площею 0,26 (а.с. 19)

Судом встановлено, що згідно Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та повідомлення приватного нотаріуса Житомирського нотаріального округу Житомирської області Котенко І.М., спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_2 не заводилась ( а.с. 33,34).

Позивач вказує, що вона є спадкоємцем третьої черги після смерті рідної тітки, так як спадкоємці першої черги та другої відсутні.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 в с. Високе Житомирської області помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , про що зроблено актовий запис № 27 (а.с. 13)

Згідно довідки № 29 від 18.01.2024 Високівської сільської ради Черняхівського району Житомирської області, що видана ОСОБА_1 на момент смерті ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , на момент смерті ОСОБА_2 з нею ніхто не був зареєстрований за вище вказаною адресою та ніхто не проживав ( а.с. 20).

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій, що видана приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко І.М. від 30.01.2024 №31/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 в зв`язку з пропуском строк встановленого чинним законодавством (а.с.8-9).

Позивач, вказує на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причини, звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.

За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті ОСОБА_2 не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки на час відкриття спадщини не знала що спадкодавця мала у власності земельні ділянки.

За таких обставин, в зв`язку з юридичною необізнаністю позивачка пропустила строк визначений законом для подачі заяви про прийняття спадщини.

Необізнаність спадкоємця з приводу таких обставин, на переконання суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачці строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивачки об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13,79,81, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті рідної тітки - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Високе, Черняхівського району, Житомирської області.

3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Високівської сільської ради Житомирського району Житомирської області (адреса місця знаходження: вул. Чеська,46, с. Високе, Житомирський район, Житомирська область, 12341, )

Повний текст рішення складено та підписано 22.07.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ