Справа № 295/4519/24 Головуючий у 1-й інст. Семенцова Л.М.
Категорія 39 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

23 липня 2024 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі судді Павицької Т.М., вирішуючи клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 12 липня 2024 року по цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за фактично спожиту електричну енергію та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» про залишення позову без розгляду,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 12 липня 2024 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» в цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за фактично спожиту електричну енергію повернуто представнику відповідача ОСОБА_2 .

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, у якій заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення.

Як підставу для відстрочення сплати судового збору заявник посилається на те, що заявник не володіє інформацією про розмір судового збору та не має реквізитів рахунку для сплати судового збору.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами від 25.09.2015 року) роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону №3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявником не надано суду апеляційної інстанції жодних доказів, які б підтверджували обставини для відстрочення сплати судового збору та які б свідчили про його майновий стан.

Враховуючи викладене, підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні, оскільки представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 не надано суду належних доказів, які б підтверджували майновий стан заявника.

Згідно із частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду встановлено розмір судового збору, який становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначене положення стосується подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено Законом України «Про судовий збір» справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.

Подібні за змістом висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2018 року у справі №915/955/15 та Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року у справі №752/7347/16-ц.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 гривень.

На підставі зазначеного, при поданні апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в сумі 605 грн 60 коп.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

отримувач коштів: Житомирська міська отг22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача: МФО 899998;

рахунок отримувача: UA0006797 ;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

За змістом ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги (заяви), яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу про залишення без руху.

Враховуючи наведене, апеляційна скарга залишається без руху.

Керуючись ст. 136, 185, 357, ЦПК України,

у х в а л и л а :

Відмовити представнику ОСОБА_1 ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 12 липня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору має бути поданий безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

У випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя