Справа №296/5988/23 2-п/760/54/24
СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Жовноватюк В.С., за участю секретаря Лопатюк А.В.,

представника позивача Федорченка Р.А. ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 19 березня 2024 року задоволено позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 56259,25 грн станом на 15.04.2023 та судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

24.06.2024 до суду надійшла заява відповідача про перегляд заочного рішення. В обґрунтування зазначає, що відповідач не погоджується з позовними вимогами в повному обсязі у зв`язку з недоведеністю та необґрунтованістю. Без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу мови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком витяг з тарифів та витяг з умов не можуть розцінюватись як стандартна форма, що встановлено до укладеного із відповідачем кредитного договору. Розрахунок заборгованості, га який посилається позивач, не є первинним документом, який підтверджує отримання кредиту, користування ним.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 28 червня 2024 року поновлено відповідачу пропущений строк для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Прийнято до провадження заяву про перегляд заочного рішення та призначено заяву до судового розгляду.

У судовому засіданні відповідач просив задовольнити заяву з підстав, викладених у ній. Зауважив, що він не знає, чому він не отримував кореспонденцію від суду.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував проти скасування заочного рішення суду. Наголосив, що відповідач не навів будь-яких аргументів, які потрібно було б врахувати під час нового розгляду даної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 19 березня 2024 року задоволено позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 56259,25 грн станом на 15.04.2023 та судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Так, відповідач у заяві наголошує, що зі змісту анкети-заяви не вбачається будь-яких даних, які б свідчили про намір відповідача приєднатися саме до умов кредитування, а долучений позивачем розрахунок заборгованості є одностороннім арифметичним розрахунком і не може вважатися належним доказом.

Відтак, заявник в заяві про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ч.1 ст.288 ЦПК України, не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст.76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення заочного рішення. Крім того, відповідач, не погоджуючись із розрахунком заборгованості, власний розрахунок не надає.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, у суду відсутні законні підстави для скасування заочного рішення, отже у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.285, 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.С. Жовноватюк