Справа №359/7382/24
Провадження №2/359/2753/2022
УХВАЛА

11 липня 2024 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Семенюта О.Ю., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Дерджгеокадастру у Київській області про скасування державної реєстрації земельних ділянок,

встановив:

10 липня 2024 року до Бориспільського міськрайонного суду надійшла вище вказана позовна заява ОСОБА_1 в особі представника позивача адвоката Ковальчука С.М. про скасування державної реєстрації земельних ділянок.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч.1, ч.3 ст.58 ЦПК України сторона, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст.61 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно з ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до п.11 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно з ч.3-ч.4 ст.44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Встановлено, що 8 липня 2024 року адвокат Ковальчук С.М., діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 , пред`явив ідентичний позов. У зв`язку з тим, що до позову не були додані додатки, у тому числі довіреність та інший документ на підтвердження повноважень на ведення справи, ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 8 липня 2024 року позов, пред`явлений адвокатом Ковальчуком С.М., був повернутий. Через 3 дні адвокат Ковальчук С.М., діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 , знову подав позов з наведеними вище недоліками. Очевидно, що така процесуальна діяльність має на меті маніпуляцію автоматизованим розподілом справ з метою обрання зручного для себе судді, що є способом зловживання процесуальними правами, передбаченим п.2 ч.2 ст.44 ЦПК України.

З огляду на це суддя висновує про те, що повторне пред`явлення адвокатом Ковальчуком С.М., діючого від імені та в інтересах ОСОБА_1 , позову без жодного додатку, зокрема ордера та іншого документа на підтвердження повноважень на ведення справи, належить визнати зловживанням процесуальними правами та залишити позов без розгляду.

Крім того, з метою запобігання зловживання адвокатом Ковальчуком С.М. процесуальними правами в подальшому, зокрема в означений спосіб, слід повідомити про вказаний факт кваліфікаційно-дисциплінарну комісію Ради адвокатів Київської області.

Керуючись п.1 ч.1 ст.258, ст.260 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Визнати зловживанням процесуальними правами дії адвоката Ковальчука Степана Миколайовича, що полягають у повторному пред`явленні від імені та в інтересах ОСОБА_1 позову без жодного додатку, зокрема ордера та іншого документа на підтвердження повноважень на ведення справи, з метою маніпуляцію автоматизованим розподілом справ між суддями.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Дерджгеокадастру у Київській області про скасування державної реєстрації земельних ділянок залишити без розгляду.

Повідомити кваліфікаційно-дисциплінарну комісію Ради адвокатів Київської області про вказаний факт зловживання адвокатом Ковальчуком Степаном Миколайовичем процесуальними правами.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.Ю. Семенюта