УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"01" липня 2024 р. м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Гордійчук І.О. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (законний представник ОСОБА_4 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Рівненський державний нотаріальний архів, про зміну черговості одержання права на спадкування ,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із спадкодавцем ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , в період з грудня 2022 по день смерті. Просить суд визнати за ОСОБА_1 право на спадкування за законом після смерті брата ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 разом із спадкоємцями першої черги. Просить суд змінити черговість одержання ОСОБА_1 права на спадкування після смерті брата ОСОБА_5 з другої черги спадкування за законом на першу чергу спадкування за законом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивач зазначає відповідачем ОСОБА_2 , проте жодної інформації, згідно вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначено.

Також, дана інформація відсутня і про другого співвідповідача ОСОБА_3 .

Відповідно позивачу необхідно визначитися з колом учасників, зокрема відповідачами, зазначивши їх дані згідно п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, місце проживання чи перебування (для фізичних осіб). дату народження, серія номер паспорта та, або РНОКПП.

Одночасно позивач просить суд звільнити від сплати судового збору. Клопотання мотивоване тим, що позивач є внутрішньо переміщеною особою, і звільняється від сплати судового збору відповідно до ЗУ «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб».

Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України.

З п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що суд може своєю ухвалою за клопотанням позивача, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачем до заяви не було долучено жодного доказу неможливості своєчасної сплати судового збору, посилання позивача на ЗУ «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є безпідставним та не аргументованим, тому його клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви не підлягає задоволенню.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2024 року становить 3028 грн.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою: 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто 1211,20 грн.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовна заява містить три вимоги не майнового характеру.

За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 3633,60 гривень (1211,20*3) і надати оригінал документу про сплату судового збору до суду.

Відповідно до ст. ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви (ч.3 ст.83 ЦПК України).

До позовної заяви позивачем не долучено доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги щодо повного об`єму спадкового майна, на яке відкрилася спадщина, після смерті ОСОБА_5 , окрім квартири в АДРЕСА_2 .

Частиною 1 статті 30 ЦПК України де зазначена виключна підсудність, передбачено, що позови, які виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п.42 постанови № 3 від 01.03.2013 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті370,372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При цьому, належним та допустимим доказом вартості спірного майна є належним чином оформлений звіт суб`єкта оціночної діяльності про вартість об`єкта нерухомості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до вимог статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Виходячи із викладеного, з огляду на те, що матеріали справи не містять доказів про обсяг спадкового майна, на яке відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_5 , відповідно і відсутні докази, що підтверджують ті обставини, що вартість нерухомого майна, що територіально знаходиться в м.Рівне найвища, суд позбавлений можливості визначити підсудність даного позову згідно ч.1 ст. 30 ЦПК України саме Рівненському міському суду Рівненської області.

Отже, позивачу необхідно надати докази на підтвердження обставин, повного обсягу спадкового майна, на яке відкрилася спадщина, після смерті ОСОБА_5 та розгорнутий звіт про дійсну ринкову вартість майна та зазначити дійсну ціну заявленого позову у справі, а оскільки не надано належного підтвердження вартості спірного майна, це унеможливлює вирішення судом питання про підсудність цивільної справи.

Водночас, вирішення спору з порушенням правил виключної підсудності відповідно до ст. 378 ЦПК України є безумовною підставою для скасування судового рішення та направлення справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, та надає строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174-177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (законний представник ОСОБА_4 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Рівненський державний нотаріальний архів, про зміну черговості одержання права на спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків вказаних в даній ухвалі 10 (десять) днів, з дня вручення цієї ухвали.

Усунення недоліків в даній ухвалі полягає в поданні належним чином оформленої позовної заяви з додатками відповідно до вимог зазначених у мотивувальній частині ухвали суду.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://rvm.rv.court.gov.ua/sud1715/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.О.Гордійчук