УХВАЛА

11 липня 2024 року

м. Київ

справа № 761/939/22

провадження № 61-9386ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою подану від імені Державної податкової служби України, ОСОБА_1 , на рішення Шевченківського районного суду м. Києва

від 02 березня 2023 року, постанову Київського апеляційного суду від 18 жовтня 2023 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державної податкової служби України про припинення податкової застави,

ВСТАНОВИВ:

20 червня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 від імені Державної податкової служби України (далі - ДПС України) подав касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02 березня 2023 року, постанову Київського апеляційного суду від 18 жовтня 2023 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2023 року у справі № 761/939/22.

Відповідно до частини третьої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника. (частина четверта статті 58 ЦПК України).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Касаційна скарга підписана ОСОБА_1 , який на підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів ДПС України надав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відомості про місце роботи ОСОБА_1 , його посаду та посадові обов`язки у розпорядженні Верховного Суду відсутні.

Зогляду на висновки Великої Палати Верховного Суду у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), додані до касаційної скарги документи (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань) не підтверджують повноваження ОСОБА_1 діяти від імені ДПС України в порядку самопредставництва у Верховному Суді, а тому касаційна скарга вважається такою, що підписана неповноважною особою.

Аналогічним чином Верховним Судом вирішено питання про повернення касаційних скарг в ухвалах від 15 березня 2024 року у справі № 466/7772/20,

від 26 квітня 2024 року у справі № 385/1046/23, від 25 квітня 2024 року у справі № 642/5901/21.

Верховний Суд в ухвалі від 16 лютого 2024 року (провадження № 61-1904ск24), повертаючи касаційну скаргу ДПС України в цій же справі на ті ж самі судові рішення, вже роз`яснював заявнику, що наявність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формуваньвідомостей про особу, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи (не керівника або члена виконавчого органу, уповноважених представляти юридичну особу), не впливає на обов`язок такої особи підтвердити свої повноваження діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Однак після повернення попередньої касаційної скарги ухвалою Верховного Суду від 16 лютого 2024 року (провадження № 61-1904ск24), заявник знов документів, які б засвідчували повноваження ОСОБА_1 діяти у суді від імені ДПС України за правилами самопредставництва не надав, а замість виконання вимог зазначених в ухвалі Верховного Суду від 16 лютого 2024 року, в новій касаційній скарзі фактично наводить свої заперечення проти цієї ухвали.

Такі дії можуть свідчить про намагання ревізувати судове рішення Верховного Суду, яке набрало законної сили, та отримати протилежну оцінку тих самих обставин, які вже були предметом оцінки в ухвалі від 16 лютого 2024 року (провадження № 61-1904ск24).

В цьому контексті заявнику необхідно врахувати, що відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Дійсно, за загальним правилом, повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до Верховного Суду, однак лише за умови, якщо перестали існувати обставини, які стали підставою для повернення попередньої скарги.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу подану від імені Державної податкової служби України, ОСОБА_1 , на рішення Шевченківського районного суду м. Києва

від 02 березня 2023 року, постанову Київського апеляційного суду від 18 жовтня 2023 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2023 року у справі № 761/939/22 повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович