ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 381/1249/23
Провадження № 2/362/748/24
У Х В А Л А

06.06.2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

провівши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Василькові Київської області підготовче судове засідання у цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_4 на 25.05.2023 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області від Фастівського міськрайонного суду Київської області за підсудністю надійшла справи за позовом ОСОБА_1 до громадянки російської федерації ОСОБА_2 про визнання батьківства.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.04.2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства передано до Васильківського міськрайонного суду Київської області для розгляду за підсудністю.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.06.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову (а.с. 45).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14.08.2023 року позивачу повернуто матеріали позовної заяви у зв`язку з не усуненням недоліків (а.с. 56-57).

Постановою Київського апеляційного суду від 01.11.2023 року ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14.08.2023 року скасована та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.12.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження (а.с. 122).

Представник позивача подала до суду клопотання в якому просила проводити розгляд справи у їх відсутності (а.с. 161-162).

ОСОБА_2 до суду не з`явилася, про розгляд справи судом повідомлялася належним чином, на електронну адресу суду надійшла заява ОСОБА_2 про розгляд справи у її відсутності, яка не була підписана Електронним підписом відповідачем, що позбавляє суд перевірити чи дійсно подано вказану заяву відповідачем (а.с.170-171).

Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направили до суду клопотання про проведення судового засідання у їх відсутності.

В порядку підготовчого провадження судом були вивчені матеріали справи, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду.

За приписами ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Суд враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права, що підтверджується матеріалами справи, а тому суд вважає, що підстави для відкладення підготовчого судового засідання відсутні.

Відповідно до п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

До судового розгляду спір між сторонами не врегульований, від укладення мирової угоди або проведення врегулювання спору за участі судді сторони відмовились, судом встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів також з`ясовано щодо розміру заявлених сторонами судових витрат.

Зважаючи на викладене, та враховуючи, що сторонами в підготовчому судовому засіданні подано всі наявні докази по справі, з`ясовано розмір судових витрат, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду, розгляд справи проводити одноособово.

Враховуючи вищенаведене, керуючись статтями 196-200, 259, 260 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства до судового розгляду по суті на «19» серпня 2024 року о «12» год. «00» хв.

Визначити такий порядок з`ясування справи: розгляд заяв та клопотань відповідно до ст. 222 ЦПК України; вступне слово учасників справи; дослідження письмових доказів; додаткові пояснення після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами; дебати.

Розгляд справи здійснювати у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань, одноособово.

У судове засідання викликати сторін у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко