Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/818/24
Провадження № 2/376/582/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"27" червня 2024 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.

за участі секретаря судових засідань - Борисевич Д.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Сквирського районного суду Київської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 02.04.2024 р. провадження у даній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням, викликом сторін.

Однак, у судові засідання, призначені на 30.04.2024 р. та 27.06.2024 р. позивач не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав.

Про судові засідання, позивач повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень.

Поштові відправлення із судовими повістками повернулися до суду (відправнику) з відмітками листоноші "адресат відсутній за вказаною адресою" та "за закінченням терміну зберігання".

Як роз`яснює п. 82 «Правил надання послуг поштового зв`язку» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270, зі змінами, рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

З огляду на викладене, суд робить висновок, що позивач за місцем проживання, зазначеним ним в позові, не проживає, до відділення поштового зв`язку для отримання рекомендованого листа не з`явився, що підтверджується відміткою працівника пошти про відсутність адресата за вказаною адресою.

Відповідач, ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, заяви про розгляд справи за її відсутності також не подала.

Згідно вимог ст. 128 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини (справа «Юніон Аліментаріа проти Іспанії») від 07.07.1989 року зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, згідно з частиною першою статті 44 ЦПК, особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 стаття 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

А тому, в силу ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою стаття 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

При цьому відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, оскільки позивач в судові засідання не з`являвся, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, будучи належним чином повідомленими, позивач повторно не з`явився у судове засідання, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, а тому позов слід залишити без розгляду, внаслідок повторної неявки до суду позивача без поважних причин.

Судовий збір згідно п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» поверненню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 223, 257, 258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- залишити без розгляду, згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Батовріна