Справа №:755/9292/24
Провадження №: 2/755/5877/24
У Х В А Л А

"15" липня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі: головуючого судді - Катющенко В.П., розглянувши клопотання представниці позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої в результаті залиття квартири, за правилами загального позовного провадження, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа, яка ухвалою суду від 21.06.2024 призначена до розгляду за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

10.07.2024 до суду від представниці позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та з повідомленням (викликом) сторін, у якому остання просить суд розглядати справу за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом сторін), посилаючись на те, що разом з позовною заявою до суду було подано клопотання про виклик та допит свідків, що унеможливлює розгляд справи в порядку спрощеного провадження та без повного та всебічного розгляду справи.

Суд, вивчивши доводи поданого клопотання та матеріали справи, доходить наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд: стягнути з ОСОБА_3 на її користь матеріальну шкоду у розмірі 111 127,61 грн, моральну шкоду у розмірі 50 000,00 грн., судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1640,28 грн та витрати на правову (правничу) допомогу.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною четвертою цієї ж статті визначено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

При цьому статтею 19 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

За змістом клопотання убачається, що представницею позивачки не наведено належного обґрунтування наявності обставин, що свідчать про недоцільність розгляду цієї справи у спрощеному позовному провадженні, наведені доводи не свідчать про обґрунтовану необхідність розгляду даної цивільної справи за правилами загального позовного провадження, проте можуть бути викладені у заявах по суті справи. У той же час, останньою не наведено конкретних обставин, які слід було б з`ясувати у загальному позовному провадженні, а тому, в розрізі заявлених позовних вимог, у суду відсутні підстави для розгляду вказаної цивільної справи у порядку загального позовного провадження.

Щодо посилань на подане до суду клопотання про виклик та допит свідків суд указує на те, що в ухвалі суд про відкриття провадження у справі від 21.06.2024, судом відмовлено у задоволенні такого клопотання через його необґрунтованість.

Таким чином, враховуючи предмет спору та характер спірних правовідносин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання представниці позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд цивільної справи за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої в результаті залиття квартири, за правилами загального позовного провадження.

Як роз`яснювалося судом в ухвалі суду від 21.06.2024 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору учасники справи викладають письмово виключно у заявах по суті справи, якими є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідачкою право на подання відзиву наразі не використано.

Керуючись ст.ст. 19, 260, 274, 279, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої в результаті залиття квартири, за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: