Справа № 645/6715/23
Провадження № 2/645/548/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2024 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Ульяніч І.В., при секретарі Циганок В.М., учасники справи: позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , представник відповідача Харківської міської ради не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

В с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Він був самотнім, із дружиною розлучився ще в 1995 році, дітей не мав. Позивач був його найближчим родичем, за життя підтримував, допомагав, після смерті організував та оплатив поховання. Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Інших спадкоємців, немає. 02.05.2023 року позивач звернувся до Першої ХДНК із питанням оформлення спадкових прав. Постановою від 02.05.2023 року державний нотаріус ОСОБА_4 відмовила позивачу у вчиненні відповідної нотаріальної дії, оскільки на момент звернення сплинув строк, передбачений ст. 1270 ЦК України. Наведені обставини змушили позивача звернутися до суду із цим позовом, оскільки, на його думку причини, з яких він пропустив строк для прийняття спадщини, є поважними у розумінні ч.3 ст.1272 ЦК України. Причинами пропущення строку позивач зазначає, що після смерті дядька, позивач розпочав готувати пакет документів для оформлення спадщини. Виявилося, що свідоцтво про народження батька позивача - ОСОБА_5 , який доводився померлому рідним братом, втрачене. Без цього свідоцтва позивач не міг підтвердити родинні зв`язки із спадкодавцем. У зв`язку із цим, сестра позивача звернулася до Державного архіву Харківської області із проханням надати актовий запис про народження батька. Отримати відповідь вони не встигли, оскільки 24.02.2022 року розпочалося широкомасштабне вторгнення Російської Федерації на територію України. Станом на початок війни до закінчення строку на подання заяви про прийняття спадщини у позивача залишалося майже два місяці. Населений пункт, в якому проживає позивач з дружиною, трьома дітьми та мамою - інвалідом, належить до Золочівської громади і знаходиться в 10 кілометрах від кордону із країною-агресором. Наприкінці лютого 2022 року через Золочів пішли окупаційні війська у напрямок Харкова, в районі Дергачів розпочалися запеклі бої, які тривали до весни. У цей період Золочівська громада опинилася практично у повній ізоляції: не працювали банки, магазини, нотаріуси, пошта, не ходив транспорт, мобільного зв`язку не було. Позивач наголошує на тому, що об`єктивної можливості подати заяву про прийняття спадщини до 21.04.2022 року у нього не було. Так, автобусне сполучення із Харковом відновилося із Золочівської громади (село Феськи) лише у червні 2022 року, а залізничне сполучення із станції Соснівка у напрямку Харкова - у листопаді 2022 року. До цього часу транспорт не їздив, автомобілі з цивільними не пропускали на блокпостах, оскільки біля Харкова точилися бої. Отже, з початком воєнних дій на території України і до 21.04.2022 року селище Березівка піддавалося систематичним обстрілам з боку окупаційних військ РФ. Обстріли відбувалися щодня з різного виду зброї. Перебування на вулиці було небезпечним для життя та здоров`я. Мешканці села у цей період переважно знаходились в укриттях. Громадський транспорт не курсував, пересування на власному транспорті було неможливим, у зв`язку із небезпекою для життя та здоров`я. Найближчі магазин, аптека, нотаріус, поштове відділення знаходяться у Золочеві, в 10 км. від Березівки, проте через щільні обстріли по всій громаді у період з 22 лютого по 21 квітня дістатися їх було неможливо. У зв`язку із розташуванням села в низині, інтернет-зв`язок відсутній по сьогоднішній день. Мобільний зв`язок нестабільний, у запитуваний період у селі зв`язку не було, у Золочівській громаді діяла комендантська година, з 16-00 до 06-00 години заборонялося перебувати на вулиці. Додзвонитися рідним було украй важко. До пізньої осені 2022 року позивач разом із родиною просиділи у підвалі, тому що перебування на вулиці та й навіть у будинку загрожувало життю. Позивач зазначає, що на його утриманні, окрім матері-інваліда, було і є ще троє малолітніх дітей, він несе відповідальність за їх життя та здоров`я. Обстріли Золочівської громади тривають і по цей день, але перші півроку війни вони були безперервними. Зазначені факти є загальновідомими. Позивач знав про те, що у шестимісячний строк він має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини і цей строк спливає 21.04.2022 року. У зв`язку із цим, на початку квітня він знайшов місце, звідки зміг додзвонитися знайомому нотаріусу, аби отримати консультацію щодо того, як діяти в його ситуації. Нотаріус повідомила позивача про те, що 28.02.2022 року КМУ було прийнято постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». У п. 3 цієї постанови зазначено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Ця обставина заспокоїла позивача і він мав обґрунтовані сподівання оформити свої спадкові права після закінчення дії воєнного стану. У зв`язку з тим, що інтернет-зв`язок у с. Березівка був відсутній, відстежувати зміни у законодавстві позивач не міг. Він не знав і не міг знати про те, що 24.06.2022 року до згаданої постанови будуть внесені зміни і п. 3 буде викладений такій редакції: «установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Позивач був переконаний у тому, що час для подання заяви про прийняття спадщини у нього є, оскільки в Україні продовжує діяти воєнний стан. На думку позивача, впроваджуючи вищенаведені зміни у законодавстві урядовці порушили принцип правової визначеності, який, зокрема, полягає у тому, що особа у своїх діях вправі розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування). У зв`язку з чим, позивач просить суд встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 - два місяця з дня набрання рішенням по даній справі законної сили.

Ухвалою суду від 30.11.2023 р. відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.02.2024 р. задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Витребувано з Першої Харківської міської Державної нотаріальної контори, завірену копію спадкової справ №70595200 (номер у нотаріуса 153/2023), заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 11.04.2024 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача адвокат Олійник О.М. у судове засідання не з`явились, представник позивача надала окрему письмову заяву про розгляд справи за її відсутності та просила про задоволення позову у повному обсязі.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду були повідомлені належним чином, про причину неявки суд не повідомили, заперечень проти позову (відзиву) та заяви про розгляд справи без участі представника відповідача не надали.

За таких обставин суд вважає можливим розгляд справи у відсутність сторін, без фіксації судового засідання звуко записуючими пристроями.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , копія якого надана позивачем (а.с.20)

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сином ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що підтверджується Записом акта про народження за №312, копія якого надана позивачем (а.с.18)

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , копія якого надана позивачем (а.с.15)

Таким чином, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 є рідними братьями, позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_5 та племінником ОСОБА_3 , тобто померлий ОСОБА_3 є рідним дядьком позивача.

ОСОБА_3 та ОСОБА_9 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 04.11.1997 р. за реєстраційним № НОМЕР_3 (а.с.11)

Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності нерухомого майна КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 13.03.2003 р. за №152477, вбачається, що 13.03.2003 р. 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за №1-1175 від 09.12.2002 р., зареєстрована за ОСОБА_3 (а.с.12)

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 (а.с.8)

02.05.2023 року позивач звернувся до Першої Харківської міської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до постанови державного нотаріуса Першої Харківської міської нотаріальної контори Грошевої О.Ю. за №936/20-31 від 02.05.2023 р., ОСОБА_1 відмовлено у оформленні спадкових прав після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . рідного дядька- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Постанова обгрунтована тим, що ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений ст.1270 ЦК України, для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 . Також в постанові нотаріус роз`яснив ОСОБА_1 , що заяви щодо відмови у вчиненні нотаріальної дії розглядаються за правилами позовного провадження. (а.с.14)

Спадкова справа №153/2023 після смерті ОСОБА_3 заведена 02.05.2023 р., що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.05.2023 р. (а.с.13)

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72324080 від 02.05.2023 р., спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час звернення ОСОБА_1 , не заводилась, тобто заяви про прийняття спадщини або відмови від неї від спадкоємців не надходили. (а.с.60)

Позивач ОСОБА_1 , зареєстрований та фактично проживає за адресою: Харківська область Богодухівський район Золочівська громада с.Березівка.

Відповідно до повідомлення голови вуличного комітету ОСОБА_10 , наданого на запит позивача ОСОБА_1 від 05.09.2023 р. щодо безпекової ситуації у с.Березівка Золочівського району Харківської області у період з 24.02.2022 по 21.04.2022 р, вбачається наступне. З початком воєнних дій на території України і до 21.04.2022 р. с.Березівка піддавалась систематичним обстрілам з боку окупаційних військ РФ. Обстріли відбувались щодня з різного виду зброї: САУ, мінометів, РУЗВ та ін. Перебування на вулиці було небезпечним для життя та здоров`я. Мешканці села у цей період переважно знаходились в укриттях, які залишали лише у випадку крайньої необхідності. Під час руху окупантів (25 лютого та 7 березня) через Золочівську громаду, відбувалися бої, у зв`язку із чим обстріли були майже цілодобовими. Громадський транспорт не курсував, пересування на власному транспорті було неможливим, у зв`язку із небезпекою для життя та здоров`я. Найближчі магазин, аптека, нотаріус, поштове відділення знаходяться у м.Золочеві, в 10 км. Від Березівки, проте через щільні обстріли по всій громаді дістатися їх було неможливо. У зв`язку із розташуванням села у низині, інтернет зв`язок відсутній по сьогоднішній день. Мобільний зв`язок нестабільний, у запитуваний період у селі зв`язку не було. У Золочівській громаді діяла комендантська година з, з 16:00 до 06:00 год, заборонялось перебувати на вулиці. (а.с.28)

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. (був виключений постановою КМУ від 9 травня 2023 р. № 469)

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270,1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із вказаних правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 02.05.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустив шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті дятька, з поважних причин і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що 24.02.2022 року розпочалося широкомасштабне вторгнення Російської Федерації на територію України. Населений пункт, в якому проживає Позивач з дружиною, трьома дітьми та мамою - інвалідом належить до Золочівської громади і знаходиться в 10 кілометрах від кордону із країною-агресором. У лютому 2022 року через Золочів пішли окупаційні війська у напрямок Харкова, в районі Дергачів їх зустріли військові України і розпочалися запеклі бої, які тривали до весни. У цей період Золочівська громада опинилася практично у повній ізоляції: не працювали банки, магазини, нотаріуси, пошта, не ходив транспорт, мобільного зв`язку не було. Позивач не мав об`єктивної можливості подати заяву про прийняття спадщини до 21 квітня 2022 року.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова та Харківської громади у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами, небезпекою для здоров`я та життя, на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р I Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті дядька, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса реєстрації: 62203, с.Березівка Зологівської громади Богодухівського району Харківської області;

Представник позивача: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Харківська міська рада, , адреса: 61003, м.Харків, майдан Конституції,7.

Повний текст рішення складено 15.07.2024 року.

Суддя: І.В.Ульяніч