15.07.2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №642/2914/23

Провадження №2-п/642/41/24

15 липня 2024 року

м.Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Петрова Н.М., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 та додаткового рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 09.08.2023 у цивільній справі №642/2914/23 -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 76 560,73 грн. та судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Додатковим рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 09.08.2023 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн.

12.07.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова звернувся представника відповідача ОСОБА_1 - адвокат Зольнікова В.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення, в якій вона просить суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 02.08.2023, задовольнити заяву про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 по справі №642/2914/23, скасувати заочне Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 та скасувати додаткове рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 09.08.2023 по справі №642/2914/23.

Заява обґрунтована тим, що рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 та додаткове рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 09.08.2023 підлягає скасуванню, оскільки судом неповністю та неправильно встановлені обставини, які мають значення для справи. Зазначає, що виникнення заборгованості відбулось не з вини відповідача, а з вини ДВС, які не перевірили місце роботи відповідача та не надіслали відповідну постанову на стягнення із грошового забезпечення до фінансового відділу військової частини, в якій служить відповідач.

Відповідачу ОСОБА_1 не було відомо про розгляд справи, оскільки відповідач не був належним чином повідомлений про дату та час слухання справи у зв`язку із його перебуванням на службі в ЗСУ. Повний текст судового рішення отримано представником відповідача в канцелярії суду 19.04.2024 під розпис, тому користуючись правом на апеляційне оскарження відповідачем подано апеляційну скаргу, однак ухвалою Харківського апеляційного суду від 12.06.2024 апеляційну скаргу визнано такою, що подана передчасно та роз`яснено про необхідність подання заяви про перегляд заочного рішення до суду першої інстанції.

Також зазначає, що відповідач не мав можливості надати пояснення та заперечення щодо позовних вимог та вважає, що його вина у виникненні заборгованості по сплаті аліментів відсутня, оскільки він самостійно сплачував аліменти, що підтверджується квитанціями від 12.10.2022, 06.11.2022, 24.12.2022, 13.01.2023, 20.01.2023, 09.02.2023, 07.03.2023.

Вивчивши матеріали заяви адвоката Зольнікової В.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення до суду, суд дійшов висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, за правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст.175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогамст. 177 цього Кодексу.

18.10.2023 набув чинності Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України, а саме.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти,відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч.1, 4 та 8 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частина 6 ст. 14 ЦПК України викладена у наступній редакції: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За змістом ч. 7ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як вбачається із поданих суду матеріалів, заява про перегляд заочного рішення підписана адвокатом Зольніковою В.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , тому адвокат Зольнікова В.О. зобов`язана зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

В порушення вимог ч. 6 ст.14, п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві адвокатом Зольніковою В.О. не зазначено відомості про наявність або відсутність у неї електронного кабінету.

Крім того, відповідно до ч.6 ст. 285 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Проте, до матеріалів заяви про перегляд заочного рішення не додано документу про сплату судового збору за звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня 2024 року становить - 3028 грн. 00 коп., судовий збір сплачується за реквізитами, які містяться на офіційному сайті Ленінського районного суду м. Харкова.

Розмір судового збору за подання фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення визначений в абз. 2 пп. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Таким чином, за подання заяви про перегляд заочного рішення відповідач має сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. та надати суду відповідні докази його сплати.

Крім того, відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 7 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст.62 ЦПК України).

Згідно із ч.1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно ч. 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до п. 3, 4, 5 Положення про ордер на надання правової допомоги, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. Ордер встановленої форми є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно до п. 12 Положення про ордер на надання правової допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, ордер містить наступні реквізити: прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо); прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги; дату видачі ордера; підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням; двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ. Реквізити 12.1, 12.5, 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці.

Так, заява про перегляд заочного рішення підписана та подана представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Зольніковою В.О.

Проте, до заяви про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 не додано жодного документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частина 8 ст. 285 ЦПК України встановлює, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

В даному випадку прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001(п. 53), відповідно до якого право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Зважаючи на вищевикладене, заявнику необхідно виправити вищевказані недоліки.

За таких обставин, в силу ч.1 ст.185 ЦПК України, вважаю за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявнику строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

Таким чином, якщо заявнику відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 3 ст.185 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 284, 285, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 та додаткового рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 09.08.2023 у цивільній справі №642/2914/23 - залишити без руху, надавши заявнику строк 5 (п?ять) днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішеньhttp://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Наталя ПЕТРОВА