Справа № 357/9865/24
Провадження № 2/357/4013/24
У Х В А Л А

16.07.2024 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,-

В С Т А Н О В И В:

12 липня 2024 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява, яка 12 липня 2024 року була зареєстрована судом та відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Бебешко М.М.

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України отримано відповідь з ДМС України щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

Суд дослідивши матеріали справи встановив, що позовна заява не може бути прийнята судом до розгляду та вирішено питання про відкриття провадження, оскільки позивачем в порушення вимог статті 176 ЦПК України та статті 177 ЦПК України, не позовної заяви не додано копії всіх доказів, необхідних для направлення відповідачу.

Крім цього, додатки до позовної заяви містять в копіях докази наявності придбання відповідачем нерухомого та рухомого майна, проте не містять доказів щодо наявності вказаного майна у відповідача на день подачі позову та не містять доказів вартості вказаного майна на день подачі позову, що в подальшому буде перешкоджати ухвалення законного та справедливого рішення щодо поділу спірного майна відповідно до ринкової вартості вказаного майна на день подачі позову та вирішення справи у суді.

Пунктом 3 ч.3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 2 ч.1 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у справах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

У відповідності до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» - звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч.2 ст.32 цього Закону оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Отже, позивачу необхідно надати в копіях всі докази, долучені до позовної заяви, необхідні для направлення їх відповідачу; докази наявності відповідачу нерухомого та рухомого майна на день подачі позову; докази ринкової вартості вказаного майна на день подачі позову, з метою визначення ціни позову та ухвалення у справі законного та обґрунтованого судового рішення.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.185 ЦПК України).

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.175, 185, 260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М. М. Бебешко