Провадження № 2/554/1010/2024
У Х В А Л А

09 липня 2024 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі головуючого судді Гольник Л.В., за участю секретаря Михайленко К.О., розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Октябрського районного суду м.Полтави заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра» про стягнення страхового відшкодування,

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Октябрського районного суду м.Полтави Гольник Л.В. перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра» про стягнення страхового відшкодування.

08.07.2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра» про стягнення страхового відшкодування.

Позивач вважає, що головуючий суддя грубо та систематично порушує процесуальне законодавство, умисно затягує розгляд справи, сприяє стороні відповідача уникнути відповідальності, не вживає належних заходів для виконання покладених на суддю обов`язків. Так, суддя Гольник Л.В. відкрила 23.10.2023 року провадження без проведення судового засідання. До 21.02.2024 року справа знаходилася у провадженні судді без будь-якого руху і тільки після скарги на адресу судді, остання винесла ухвалу про виклик у судове засідання учасників процесу, переклавши провину на неналежну організацію роботи суду. Суддя Гольник Л.В. дозволила винесення ухвали про повернення уточненої позовної заяви без участі сторін та проведення судового засідання, а також без врахування положення ст. 14 ЦПК України

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до положень ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після сплину вказаного строку заявити відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строк, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд розглядає заяву про відвід у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Вирішуючи питання про відвід судді, суд бере до уваги практику Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини застерігає суди від необґрунтованого та нерозважливого задоволення відводів суддям та вказує, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

Так, у справах «Гаусшильдт проти Королівства Данії» (рішення від 24.05.1989), «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10.12.2009) зазначено, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Королівства Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України»).

У рішенні в справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 ЄСПЛ зазначив, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У рішенні в справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 ЄСПЛ нагадав, що «безсторонність», в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на основі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі, тобто жоден з членів суду не має проявляти будь-якої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь які легітимні сумніви з цього приводу.

Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Встановлено, щл відповідно до ухвали Подільського районного суду м.Києва від 07.09.2023 року позовна заява ОСОБА_1 направлена за територіальною підсудністю до Октябрського районного суду м. Полтави.

18.10.2023 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра» про стягнення страхового відшкодування.

23.10.2023 року ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

27.10.2023 року секретарем судового засідання сформовані супровідні листи, вказана ухвала суду від 23.10.2023 року та екземпляр позовної заяви, призначений відповідачу, передано канцелярії суду для відправки сторонам рекомендованою кореспонденцією.

Оскільки станом на 31.01.2024 року відомості щодо направлення рекомендованої кореспонденції сторонам у справі в системі документообігу суду були відсутні, суддею Гольник Л.В. у відповідь на звернення позивача від 29.01.2024 року щодо нерозгляду справи за його позовом було надано детальну інформацію та направлено голові Октябрського районного суду ОСОБА_2 лист щодо вжиття невідкладних заходів щодо належної організації роботи суду у розрізі звернення ОСОБА_1 .

Станом на 21.02.2024 року головуючий у справі стало відомо про невжиття головою суду жодних заходів, та, що ще 27.10.2023 року сформовану поштова кореспонденція у справі (для позивача та відповідача) так і не була направлена сторонам у справі.

Водночас головуючий з`ясувала, що відповідний працівник апарату суду направляє судові повістки на визначену судом дату, водночас іншу поштову кореспонденцію направляє з затримкою на кілька місяців.

Оскільки з невідомих суду причин продовж чотирьох місяців не направлена поштова кореспонденція за даною позовною заявою, суддя Гольник Л.В. з метою прискорення розгляду справи перейшла до розгляду справи з повідомленням сторін, призначивши в найближчій можливий день.

У судове засідання позивач та його представник 04.04.2024 року та 13.05.2024 року не з`явилися, на відеозв`язок у режимі відеконфренції представник позивача не виходив.

26.06.2024 року засобами електронного зв`язку у формі «Електронна форма звернення громадян» до суду від позивача надійшла заяву про уточнення позовних, яка ухвалою суду від 28.06.2024 повернута заявнику.

Як вбачається, вказана заява позивача надійшла не через Електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи «Електроний суд», а тому посилання, що суд порушив вимоги ч. 6 ст. 14 ЦПК України є безпідставними.

Отже, доводи заяви ОСОБА_1 про упередженість та необ`єктивність судді спростовуються матеріалами справи.

Доводи заяви про порушення вимог процесуального законодавства свідчать про незгоду з процесуальними діями судді, що само по собі не є підставою для відводу судді.

Ненаправлення матеріалів позовної заяви відповідачу спричинено неефективною роботою апарату суду та невжиттям невідкладних заходів щодо направлення таких матеріалів.

Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість та безпідставність заяви про відвід судді.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 40, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

в с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра» про стягнення страхового відшкодування відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В.Гольник