Номер провадження 2-в/229/69/2024
У Х В А Л А

Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, представник заявника надав заяву про розгляд справи у його відсутність, вимоги підтримав.
З урахуванням ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 488 Цивільного процесуального кодексу України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.
Як зазначено у ст. 490 Цивільного процесуального кодексу України, заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.
Розпорядженням Голови Верховного суду України № 61 від 21.10.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Артемівський міськрайонний суд Донецької області)» змінено територіальну підсудність Артемівського міськрайонного суду Донецької області на Дружківський міський суд Донецької області.
При розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел. Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження (ст.493 Цивільного процесуального кодексу України).
Розпорядженням Голови Верховного суду України № 61 від 21.10.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Артемівський міськрайонний суд Донецької області)» змінено територіальну підсудність Артемівського міськрайонного суду Донецької області на Дружківський міський суд Донецької області.
На запит судді з програмного забезпечення документообігу Артемівського міськрайонного суду Донецької області «Д-3» надано завірені копії: ухвали Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 21.12.2021 р. про відкриття провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування в порядку спрощеного позовного провадження; ухвали Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 28.12.2021 р. за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування про заочний розгляд справи; заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 28.12.2021 р. за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування.
Зазначена обставина дає підстави вважати про втрату матеріалів вказаної цивільної справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 494 Цивільного процесуального кодексу України, на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити.
Враховуючи викладене, зважаючи на те, що досліджені документи, на думку суду, є належними та достатніми для відновлення втраченого провадження, суд, перевіривши зібрані матеріали, вважає, що заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 488, 490, 494 ЦПК України, суд,
Відновити текст ухвали Артемівського міськрайонного суду Донецької області по справі № 2/219/4823/2021 від 21.12.2021 року, наступного змісту:
Провадження № 2/219/4823/2021
УХ В А Л А

про відкриття провадження

21 грудня 2021 року

Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Погрібна Н.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування,

встановив:

ПАТ «Українська страхова компанія», адреса знаходження: м. Донецьк, вул. Артема, 116/19, звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , якому просить стягнути суму виплаченого страхового відшкодування в розмірі 24837,70 грн. та судовий збір в сумі 2270 грн.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України.

Підстави, визначені ст.ст.185,186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України передбачено, що при прийнятті позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд вирішує питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатись справа.

Згідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного провадження.

Представник позивача у позовній заяві просить розглянути справу без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду.

Враховуючи категорію та складність справи, відсутність доказів щодо повідомлення відповідача про виникнення заборгованості за кредитним договором та вжиття заходів досудового врегулювання спору, клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін підлягає задоволенню частково, а саме, справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Керуючись ст. ст. 175-177, 187, 190, 277, 279, 353 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін задовольнити частково.

Прийняти позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у цивільній справі з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 09 год. 30 хв., 28 грудня 2021 року, яке відбудеться в приміщенні Артемівського міськрайонного суду Донецької області (84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, буд. 5).

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178, ст. 179 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, який має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178, ст. 180 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів надіслати учасникам судового розгляду.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://arm.dn.court.gov.ua/sud0503/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М.Погрібна».

Відновити текст ухвали Артемівського міськрайонного суду Донецької області по справі № 2/219/4823/2021 від 28.12.2021 року, наступного змісту:

«Справа № 219/14481/21

Провадження № 2/219/4823/2021

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2021 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі: головуючого судді Погрібної Н.М., за участю секретаря Захарчук М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмуті цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу за виплачене страхове відшкодування,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу за виплачене страхове відшкодування.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений відповідно до ст. ст. 128, 129 ЦПК України, в позовні заяв ззанчив про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, не заперечує проти заочного рішення суду.

Відповідач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час та дату розгляду справи, відповідно до ст. ст. 128,129 ЦПК України.

На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу (ч. 1 ст. 281 Цивільного процесуального кодексу України).

Оскільки, належним чином повідомлений відповідач не з`явився в судове засідання, відзив суду не надав та від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, суд вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи, проти чого представник позивача не заперечує.

Керуючись ч. 1 ст. 281, ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

проводити заочний розгляд цивільної справи за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу за виплачене страхове відшкодування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М.Погрібна».

Відновити текст заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області по справі № 2/4823/2021 від 28.12.2021 року, наступного змісту:

«

Справа № 219/14481/21

Провадження № 2/219/4823/2021

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

28 грудня 2021 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі: головуючого судді Погрібної Н.М., за участю секретаря Захарчук М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмуті цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу за виплачене страхове відшкодування,

встановив:

ПрАТ «Українська страхова компанія» звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з відповідача на свою користь в порядку регресу матеріальну шкоду за виплачене страхове відшкодування в розмірі 24837,70 грн. та судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2270 грн.

Позов обґрунтовано тим, що між кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 11022с від 22.08.2013 року на виконання умов якого, кредитна спілка надала, а відповідач отримав у тимчасове користування грошові кошти у безготівковій формі з дотриманням вимоги їх повернення та сплати процентів у визначені договором строки у загальному розмірі 10000 грн., строком на 17 місяців, з 22.08.2013 р. по 22.01.2015 р., зі сплатою процентів у розмірі 28,8% річних. Перерахування грошових коштів на банківський рахунок відповідача підтверджується копією платіжного доручення № 23649 від 22.08.2013 року. Між ПрАТ «Українська страхова компанія та кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» укладено договір добровільного страхування кредитів № 17 від 02.09.2013 року, відповідно до якого позивач, як страховик здійснює страхування кредитних ризиків за кредитними договорами, укладеними між позичальниками та кредитною спілкою. У відповідності з додатком № 1 до договору добровільного страхування кредитів, кредитний договір № 11022с від 22.08.2013 року, віднесено до переліку договорів, страхові ризики за якими застраховано позивачем на загальну суму 26450 грн. Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконав, передбачені кредитним договором щомісячні платежі не сплачував, що підтверджується випискою з рахунку відповідача. На підставі заяви кредитної спілки № 1244 від 09.09.2021 року та доданих до неї документів, складено страховий акт № 779кр від 10.09.2021 року, здійснено виплату страхового відшкодування в розмірі 24837,70 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 1367 від 10.09.2021 року. Позивач неодноразово повідомляв відповідача про наявність заборгованості, проте відповідач добровільно суму боргу не сплатив.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 21.12.2021 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд за привалами спрощеного позовного провадження.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений відповідно до ст. ст. 128, 129 ЦПК України, в позовні заяв ззанчив про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, не заперечує проти заочного рішення суду.

Відповідач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, відповідно до ст. ст. 128,129 ЦПК України. Приймаючи до уваги, що представник позивача не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення, суд відповідно до ст.280 ЦПК України, ухвалив проводити заочний розгляд справи.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що між кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» (далі кредитна спілка) та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 11022с від 22.08.2013 року (далі кредитний договір). На виконання умов кредитного договору кредитна спілка надала, а ОСОБА_1 отримав у тимчасове користування грошові кошти з дотриманням вимог їх повернення та сплати процентів у визначені договором строки у розмірі 10 000 грн., строком на 17 місяців, з 22.08.2013 р. по 22.01.2015 р., зі сплатою процентів у розмірі 28,8 % річних.

Перерахування визначеної кредитним договором та додаткових угод сум грошових коштів на банківський рахунок відповідача підтверджується належним чином завіреною копією платіжного доручення № 23649 від 22.08.2013 р., з відміткою банку про проведення платежу.

Між ПрАТ «Українська страхова компанія» та кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» укладено договір добровільного страхування кредитів № 17 від 02.09.2013 року (далі договір страхування).

Відповідно до п. 1.2. договору страхування його предметом є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать закону, пов`язані із матеріальними збитками, які завдані останньому внаслідок повного або часткового неповернення позичальником суми кредиту (позики) та (або) відсотків за користування кредитом у встановлені терміни у відповідності до кредитних договорів.

Згідно з п. 1.3. договору ПрАТ «Українська страхова компанія» здійснює страхування кредитного ризику за кредитними договорами, укладеними між позичальниками та КС «Українська кредитна спілка», згідно з реєстром наданих за звітний період кредитів, що укладені в межах договору про співробітництво між страхувальником та страховиком.

У відповідності із додатком № 1 до договору страхування, кредитний договір № 11022с від 22.08.2013 року укладений між КС «Українська кредитна спілка» та ОСОБА_1 віднесено до переліку договорів, страхові ризики за якими застраховано позивачем на загальну суму 26450 грн.

Пунктами 2.1, 2.1.1. договору страхування встановлено, що страховим випадком за цим договором по відношенню до конкретного кредитного договору, що внесений до реєстру наданих кредитів, є факт збитків кредитора внаслідок невиконання або неналежного виконання позичальником своїх зобов`язань перед кредитором по поверненню кредиту в строки та в порядку, передбачених укладеним між ними кредитним договором, внаслідок будь-яких подій. Відповідальність страховика за страховим випадком виникає у разі, якщо кредитор не одержав суми трьох будь-яких послідовних платежів, передбачених кредитним договором протягом 10 (десяти) днів після настання строку сплати третього платежу.

Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконувала, щомісячні платежі не сплачувала. Вказані обставини підтверджуються наданою КС «Українська кредитна спілка» випискою з рахунку відповідача № 1442 від 15.09.2021 року.

У відповідності до п. 5.1 договору страхування КС «Українська кредитна спілка» повинна повідомити про настання страхового випадку та направити позивачу заяву про виплату страхового відшкодування з додаванням документів згідно з переліком, визначеним цим договором.

Керуючись вимогами п. 5.1 договору страхування КС «Українська кредитна спілка» направила ПАТ «Українська страхова компанія» заяву № 1244 від 09.09.2021 року про виплату страхового відшкодування у сумі 24837,70 грн., у зв`язку з невиконанням відповідачем свого зобов`язання за кредитним договором.

Позивачем, на підставі вищезазначеної заяви, складено страховий акт № 779кр від 10.09.2021 року та здійснено виплату страхового відшкодування в розмірі 24837,70грн., що підтверджується платіжним дорученням № 1367 від 10.09.2021 року з відміткою банку про проведення платежу.

Відповідно до п. 5.7 договору страхування до ПрАТ «Українська страхова компанія», яке виплатило страхове відшкодування за цим договором, переходить в межах виплаченого страхового відшкодування право вимоги, яке КС «Українська кредитна спілка» має до позичальника згідно з умовами кредитного договору.

Згідно із п. 5.8 вказаного договору, після отримання страхового відшкодування, КС «Українська кредитна спілка» за вимогою ПАТ «Українська страхова компанія» надає йому документи для можливості реалізації права вимоги, яке останній має до позичальника згідно з умовами кредитного договору та подальшого провадження судових дій, зокрема довідку про сплачене ПАТ « Українська страхова компанія» страхове відшкодування.

На виконання вимог п. 5.8 договору страхування КС «Українська кредитна спілка» надано позивачу довідку № 1336 від 15.09.2021 року про здійснення ПрАТ «Українська страхова компанія» страхової виплати за кредитним договором № 11022с від 22.08.2013 року в рахунок погашення заборгованості відповідача у розмірі 24837,70 грн.

Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Як вбачається зі змісту ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України. боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно до ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про страхування» договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

Статтями 979, 980 ЦК України передбачено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з: життям, здоров`ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування); володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування); відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

Статтею 9 вказаного Закону передбачено, що страховою виплатою є грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку. Розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.

У частині 1 ст. 25 Закону України «Про страхування» визначено, що здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Згідно зі ст. ст. 512, 514 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Таким чином, оскільки ПрАТ «Українська страхова компанія» виконано покладені на нього законом та умовами договору добровільного страхування кредитів, обов`язки, то до останнього перейшло право вимоги на стягнення з відповідача матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування у розмірі 24837,70 грн.

Разом з тим, суд не погоджується, що в даному випадку заборгованість виникла в порядку регресу.

Як встановлено судом, Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія» (страховик) виплатило страхувальнику страхове відшкодування та звернулося до ОСОБА_1 з вимогою про відшкодування виплаченої суми страхового відшкодування.

КС «Українська кредитна спілка» реалізувало своє право кредитора шляхом пред`явлення вимоги до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія», оскільки за договором страхування (Закон України «Про страхування») останнє надало згоду на прийняття обов`язку сторони боржника у зобов`язанні, якщо воно виникне.

Основною характерною ознакою суброгації є збереження того зобов`язання, яке виникло із заподіяння шкоди і у зв`язку з яким було виплачене страхове відшкодування, й зміна в ньому кредитора. Натомість регрес - право відповідальної особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. Регрес характеризується тим, що правовідношення, за яким відповідальна особа здійснила відшкодування, припинилося, у зв`язку з чим і виникло нове - пов`язане саме з регресною вимогою.

Завдання майнової шкоди страхувальнику слугує підставою для виникнення договірного зобов`язання згідно з договором майнового страхування, в якому кредитором є страхувальник, а боржником - страховик.

Виплата страховиком страхувальнику страхового відшкодування є обов`язком страховика за договором (ст. 988 ЦК України). Така виплата не припиняє зобов`язання і не може вважатися відшкодуванням шкоди потерпілому в цьому зобов`язанні, оскільки страховик у правовідносинах добровільного майнового страхування не є боржником у зобов`язанні. Тобто, заподіювач шкоди залишається зобов`язаним відшкодувати завдану ним шкоду незалежно від того, чи звертався до нього з відповідною вимогою сам потерпілий, чи страховик після виплати потерпілому відшкодування за договором майнового страхування.

Тому правовідносини, що виникли між сторонами у даній справі, є суброгацією.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного суду від 30 січня 2019 року №61-7833св18.

На підставі наведеного суд вважає, що позов підлягає задоволенню, але з інших підстав, так з відповідача слід стягнути на користь позивача в порядку суброгації матеріальну шкоду за виплачене страхове відшкодування в сумі 24837,70 грн.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, в зв`язку із задоволенням позову з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2270 грн. в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 16, 20, 25, 27 ЗУ «Про страхування», ст.ст. 512, 514, 525, 526, 530, 980, 993, 1191, ЦК України, ст. ст. 141, 263-265, 268, 280, 282 ЦПК України, суд,

вирішив:

позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , іпн НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія», , адреса знаходження: Донецька область, м. Святогірськ, вул. Незалежності, 35/7, в порядку суброгації матеріальну шкоду за виплачене страхове відшкодування в розмірі 24837 (двадцять чотири тисячі вісімсот тридцять сім) грн. 70 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , іпн НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія», , адреса знаходження: Донецька область, м. Святогірськ, вул. Незалежності, 35/7, судовий збір в сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Артемівський міськрайонний суд Донецької області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.М.Погрібна».

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 ти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.М. Погрібна