УХВАЛА

15 липня 2024 року

м. Київ

справа № 760/20784/21

провадження № 61-9029ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 , який діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві Державної адміністрації, Комунальне підприємство керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва, про встановлення порядку користування майном, усунення перешкод у користуванні майном та

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 та просили встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , таким чином:

- виділити в користування ОСОБА_2 та його сину ОСОБА_3 ізольовану кімнату площею 17,2 кв. м (№ 6 за планом);

- виділити в користування ОСОБА_1 ізольовану кімнату площею 9,1 кв. м (№ 8 за планом);

- виділити в користування ОСОБА_4 ізольовану кімнату площею 17,8 кв. м з балконом площею 1,0 кв. м (№ 7 за планом);

- в загальному користуванні співвласників квартири залишити: кухню (№ 5 за планом) площею 5,8 кв. м, ванну кімнату (№ 3 за планом) площею 3,6 кв. м, вбиральню (№ 4 за планом) площею 1,5 кв. м, коридори (№№ 1, 2 за планом) площею 4,5 і 1,5 кв. м відповідно;

- заборонити ОСОБА_4 створювати їм перешкоди в користуванні майном; зобов`язати відповідача звільніти кімнату 9,1 кв. м від своїх речей, кухню від непритаманних для неї речей, навести в ній лад, привести до ладу ванну кімнату, відшкодувати вартість лічильника на воду та його монтаж, відновити підключення газу і води;

- зобов`язати Житлово-експлуатаційну контору розділити особові рахунки на оплату витрат на управління, утримання і збереження спільного майна відповідно до встановленого порядку користування квартирою.

26 вересня 2023 року рішенням Солом`янського районного суду м. Києва позов задоволено частково.

Визначено порядок користування співвласниками квартирою АДРЕСА_1 :

- виділено в особисте користування ОСОБА_2 ізольовану кімнату (за планом

№ 6) площею 17,2 кв. м;

- виділено в особисте користування ОСОБА_1 ізольовану кімнату (за планом

№ 8 ) площею 9,4 кв. м;

- виділено в особисте користування ОСОБА_4 ізольовану кімнату (за планом

№ 7 ) площею 17,8 кв. м з балконом площею 1,0 кв. м;

- в спільному користуванні усіх співвласників квартири залишено кухню (за планом № 5) площею 5,8 кв. м, ванну кімнату (за планом № 3) площею 3,6 кв. м, вбиральню (за планом № 4) площею 1,5 кв. м, коридор площею 4,5 кв. м (за планом № 1), коридор (за планом № 2) площею 1,5 кв. м.

Зобов`язано ОСОБА_4 усунути перешкоди ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у користуванні виділеними їм ізольованими житловими кімнатами (№ 6 площею

17,2 кв. м та № 8 площею 9,4 кв. м) в квартирі

АДРЕСА_1 шляхом звільнення вказаних кімнат від належного йому майна.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

27 травня 2024 року постановою Київського апеляційного суду апеляційні скарги ОСОБА_4 задоволено.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 26 вересня 2023 року скасовано, у задоволенні позову ОСОБА_3 , ОСОБА_1 відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

22 червня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду

від 27 травня 2024 року, в якій просить її скасувати, рішення Солом`янського районного суд м. Києва від 26 вересня 2023 року залишити в силі.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що копію повного тексту оскаржуваної постанови отримано заявником 11 червня 2024 року. На підтвердження зазначеного надано докази.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій

статті 394 цього Кодексу.

З інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що дата складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року не зазначена. Забезпечено надання загального доступу до судового рішення 05 червня 2024 року.

Строк на касаційне оскарження судових рішень заявником не пропущено, оскільки касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з ухвалення оскаржуваної постанови. Тому відсутня процесуальна необхідність у вирішенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суди попередніх інстанцій не врахували правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року в справі

№ 363/928/16, від 29 вересня 2019 року в справі № 286/3653/18, від 26 травня

2021 року в справі № 750/11539/18, від 12 серпня 2021 року в справі № 644/5579/19,

від 08 вересня 2021 року в справі № 761/44705/19, від 15 вересня 2021 року в справі № 719/637/20, від 06 лютого 2023 року в справі № 607/22941/21, від 10 квітня

2023 року в справі № 520/8307/15-ц, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Вбачаються підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження в справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року.

Витребувати із Солом`янського районного суду м. Києва цивільну справу № 760/20784/21 за позовом ОСОБА_2 , який діє у свої інтересах та інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві Державної адміністрації, Комунальне підприємство керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва, про встановлення порядку користування майном, усунення перешкод у користуванні майном.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров