Провадження №2/522/5873/24
УХВАЛА

17 липня 2024 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Косіцина В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дирекції ОСББ в особі генерального директора (голови правління) Скрипачука Олександра Миколайовича, третя особа Ревізійна комісія ОСББ про відшкодування моральної шкоди, завданої неналежним здійсненням обов`язків з управління багатоквартирним будинком виконавчим органом об`єднання,-

ВСТАНОВИВ:

02 липня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дирекції ОСББ в особі генерального директора (голови правління) ОСОБА_2 , третя особа Ревізійна комісія ОСББ про відшкодування моральної шкоди, завданої неналежним здійсненням обов`язків з управління багатоквартирним будинком виконавчим органом об`єднання, у якій позивач просив зобов`язати виконавчий орган об`єднання «Будинок на Катерининській» відшкодувати моральну шкоду, заподіяну неналежним здійсненням обов`язків з управління багатоквартирним будинком виконавчим органом об`єднання у розмірі 108 288,00 гривень.

За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, справа передана до розгляду судді Косіциній В.В.

Ухвалою суду від 08 липня 2024 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачеві 10-ти денний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху у зв`язку з тим, що вона містила наступні недоліки:

- відсутність відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету;

- в якості відповідача зазначено особу, яка не може бути відповідачем крізь призму положень ЦПК України;

- позовна заява не містила повного найменування сторін, в тому числі відповідача та третьої особи;

- позовна заява не містила доказів, які б підтверджували зазначені у позовній заяві обставини;

- позовна заява не містила її копії для відповідача та третьої особи;

- позовна заява не містила доказів, які б підтверджували сплату судового збору, або доказів, які б підтверджували підстави звільнення від сплати судового збору.

Копія ухвали суду від 08 липня 2024 року була отримана особисто ОСОБА_1 10.07.2024 року, що підтверджується розпискою.

11 липня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, у якій заявник просив відкрити провадження у справі.

Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Щодо такої підстави залишення без руху, як вказівка на наявність або відсутність електронного кабінету, то вона повністю проігнорована позивачем у заяві про усунення недоліків позовної заяви, а тому, суд вважає, що зазначений недолік позовної заяви не усунуто.

Щодо такого недоліку позовної заяви як вказівка в якості відповідача особи, яка не може бути відповідачем крізь призму положень ЦПК України, то позивач пояснив, що відповідно до статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», органами управління об`єднання є загальні збори об`єднання, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

При цьому, позивач зазначає про те, що чинним законодавством не передбачено обов`язок зазначати весь склад правління, їх особисті дані тощо.

Суд не погоджується із зазначеним, оскільки, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно відповіді з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №693443 від 16.07.2024 року, повним найменуванням юридичної особи за є Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «БУДИНОК НА КАТЕРИНЕНСЬКІЙ».

Тому, суд вважає, що позивачем не виконана вимога щодо зазначення у позовній заяві повного найменування учасників справи.

У ч.2 ст.48 ЦПК України вказано, що позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

З приводу того, що позовна заява не містила доказів, які б підтверджували зазначені у позовній заяві обставини, заявник зазначив, що з 2015 року діє порядок ведення електронного суду, а тому, усі справи мають бути оцифровані, а тому, суд може самостійно ними ознайомитися.

З приводу цього, суд зазначає, що згідно п.122 рішення ВРП «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» від 17.08.2021 року № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

Тому, чинне законодавство не передбачає обов`язкового ведення усіх справ в електронній формі. При цьому, ведення справ в електронній формі залежить виключно від технічних можливостей суду.

Згідно п.1-2 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право, зокрема, ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

Тобто, будучи наділеним правом на ознайомлення матеріалами справи, отримання її копії, позивач не надав доказів, на підтвердження викладеним у позовній заяві позовних вимог, тобто, не усунув зазначений в ухвалі суду від 08.07.2024 року недолік.

Також, в якості обгартування відсутності таких доказів у позовній заяві позивач посилається на постанову ВС України №908/137/18, та вказує на те, що у постанові ВС України зазначено наступне: «матеріали справи, що знаходяться у відкритому доступі є достатніми та належними доказами, що потребують направлення до суду».

Дослідивши зміст постанови ВП ВС від 24 листопада 2020 року у справі 908/137/18 вбачається, що суд не робив у ній висновки про те, що «матеріали справи, що знаходяться у відкритому доступі є достатніми та належними доказами, що потребують направлення до суду».

У постанові КЦС ВС від 10.01.2024 у справі № 760/8817/21 вказано, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У постанові Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17 визначено, що принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Верховний Суд наголошує, що цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (схожі висновки викладено Верховним Судом у постанові від 12 серпня 2019 року у справі № 905/945/18 та у постанові від 16 жовтня 2019 року у справі № 906/936/18).

Згідно ч.4 ст.43 ЦПК України, за введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Зазначене на думку суду, свідчить про порушення принципу добросовісності, оскільки, позивач знаючи те, що постанова ВП ВС від 24 листопада 2020 року у справі 908/137/18 не містить висновків з правовідносин, що виникли, вчиняє активні дії задля введення суду в оману щодо фактичних обставин справи.

Щодо того, що позовна заява не містила її копії для відповідача та третьої особи, то позивач не надав будь-яких пояснень з цього приводу в заяві про усунення недоліків. Копій позовних заяв для відповідача та третьої особи не надано.

В ухвалі суду від 08.07.2024 року встановлено, що в якості підтвердження сплати судового збору позивач додає до позовної заяви:

- платіжний документ №9347-0450-0624-2524 від 02.07.2024 року;

- платіжний документ від 14.12.2023 року, номер платежу .

Відповідно до виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, платіжний документ від 14.12.2023 року, номер платежу поєднано до цивільної справи №522/23833/23 за позовом ОСОБА_1 до Правління ОСББ про відшкодування моральної шкоди.

При цьому, будь-яких пояснень з цього приводу позивачем не надано. Також, не надано доказів, які б підтверджували сплату судового збору або підстави для звільнення від сплати судового збору.

У постанові ВП ВС від 20.01.2021 № 9901/258/ вказано, що повернення позовної заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.ч.5, 7 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи те, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 08.07.2024 року, зокрема, не зазначено повного найменування учасників справи, відомостей про наявність або відсутність у них електронного кабінету, не надано суду копії позовних заяв для відповідача та третьої особи, не надано доказів, на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не надано доказів, що підтверджують сплату судового збору у повному обсязі або доказів, які підтверджують звільнення від сплати судового збору, суд доходить до висновку про наявність підстав для визнання позовної заяви неподаною та повернення позивачеві.

Керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дирекції ОСББ в особі генерального директора (голови правління) Скрипачука Олександра Миколайовича, третя особа Ревізійна комісія ОСББ про відшкодування моральної шкоди, завданої неналежним здійсненням обов`язків з управління багатоквартирним будинком виконавчим органом об`єднання- вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Роз`яснити позивачеві, що належно оформленим вважається позов, який відповідає вимогам статей 175 та 177 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду.

Суддя Косіцина В.В.