Справа № 646/5776/24
№ провадження 2/646/2355/2024
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 липня 2024 року м.Харків
Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі: головуючого - Демченко І.М. за участю секретаря Кочитової Я.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
У провадженні Червонозаводського районного суду м.Харкова знаходиться цивільна справа за позовом АТ «Харківобленерго» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості у розмірі 26 844,29 грн. за безобліково спожиту електричну енергію. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.04.2023 при огляді електроустановки за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстрований та проживає відповідач, було виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення електроустановки до електромережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку шляхом підключення електропроводів на відгалуження 0,23 кВ. У зв`язку з виявленим порушенням було складено акт про порушення № 233666 від 26.04.2023 та визначено обсяг недорахованої електричної енергії за період 26.10.2022 по 26.04.2023 к обсязі 4323кВТ/год вартістю 27 344, 29 грн. Оскільки споживач ОСОБА_1 у добровільному порядку сплатив 50Огрн., АТ «Харківобленерго» за захистом прав звернулося до суду. Крім цього, просить стягнути понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн.
Ухвалою суду від 24.05.2024 справу прийнято до провадження суддею Демченко І.М. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
У судове засідання представник АТ «Харківобленерго» надав заяву про розгляд справи по суті у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та наполягає на їх задоволенні. Не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, відзиву не надав.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, враховуючи позицію Верховного Суду у справі № 911/3142/12 від 18.03.2021, відповідно до якої направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.
Таким чином, відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими відправленнями, які повернулися до суду з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням учасника справи. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України), що узгоджується із правовим висновком Верховного Суду від 13.05.2024 у справі № 755/4829/23(61-73 св 24).
Відповідно до вимог ст. 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.
Враховуючи вищевикладене та наявність одночасного існування умов, передбачених ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за необхідне провести заочний розгляд справи.
На підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд, дослідивши докази, встановив фактичні обставини справи та відповідні правовідносини, які виникли між сторонами.
15.08.2009 між споживачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та АК «Харківобленерго» укладено договір про користування електричною енергією, за умовами якого енергопостачальник взяв на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію на об`єкт споживача за адресою: АДРЕСА_1 , у необхідних обсягах відповідно до потужності 1,3 кВт, а відповідач у свою чергу зобов`язався оплачувати одержану електричну енергію за тарифами, встановленими НКРЕКП у строки, передбачені цим договором, і забезпечувати належне виконання обов`язків, визначених договором, зокрема: забезпечувати збереження приладу обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об`єкті споживача.
У відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" проведено державну реєстрацію змін до статуту АК "Харківобленерго" щодо зміни назви на Акціонерне товариство "Харківобленерго" та внесено відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Суд зазначає, що зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва, а лише правовий наслідок проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною назви.
Пунктом 28 вищезазначеного договору про користування електричною енергією визначено строк його дії три роки та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести в ньому зміни або доповнення.
Крім цього, пункт 31 цього договору містить посилання на ознайомлення відповідача з Правилами користування електричною енергією для населення , що засвідчено його особистими підписом у реквізитах договору (а.с.9).
26.04.2023 о 13 год 30 хв при перевірці об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , за участю ОСОБА_1 працівниками АТ «Харківобленерго» встановлено порушення п.8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), п.п. 6 а саме: «Самовільне підключення електроустановки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схем и обліку шляхом підключення електропроводів на відгалуження 0,23 кВ». Самовільне підключення виконано відкрито, що можливо було встановити при контрольному огляді, про що складено акт № 233666 (а.с. 10-11).
При складанні акту про порушення будь-яких заперечень чи незгоди із виявленим порушенням ОСОБА_1 не надав, відмовившись від підпису, що було зафіксовано на відео. При цьому, йому було повідомлено, що засідання комісії з розгляду цього акту відбудеться 25.05.2023.
Пунктом 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Протоколом засідання комісії Південного РВ АТ «Харківобленерго» від 22.05.2023 по розгляду вищезазначеного акту про порушення визначено обсяг та вартість недоврахованої електроенергії та виписано споживачеві ОСОБА_1 додаткові розрахункові платіжні документи за 4324 кВт/год на суму 27 344, 29 грн. Засідання комісії відбулося у присутності відповідача та він один примірник протоколу (а.с.15).
За положеннями п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.
Положеннями статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом 4 частини другої цієї статті зазначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Учасником ринку у розумінні пункту 96 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» є також і споживач.
З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Суд встановив, що відповідач порушив вимоги пунктів 2.3.4 та 5.5.5 ПРРЕЕ, що призвело до споживання не облікованої електричної енергії.
Розрахунок збитків проведений позивачем відповідно до вимог ПРРЕЕ, крім того він відповідачем не спростований, контррозрахунок не наданий.
Крім того, відповідачем здійснено часткову оплату боргу у розмірі 500 грн., що свідчить про визнання боргу.
На підставі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
На підставі викладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та доведеними, тому з відповідача підлягає стягненню додаткове нарахування за актом у розмірі 26 844, 29 грн.
За положеннями п. 6 ч.1ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору у сумі 3 028, 00 грн. підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст. ст.141, 263, 264, 265, 268, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 525, 526, 1166 ЦК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд -якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий : І.М.Демченко