Провадження № 2/761/7155/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.

за участю секретаря Решти Д.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року позивач звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з вказаним позовом.

Ухвалою суду від 06.05.2024р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 18.06.2024р. закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до розгляду по суті на 11.07.2024р.

У судовому засіданні 11.07.2024р. судом на обговорення поставлено заяву ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду.

Відповідач у вирішенні заяви позивача про залишення позову без розгляду поклався на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи в обсязі, необхідному для вирішення питання щодо залишення позову без розгляду, встановив наступне.

Ухвалою суду від 18.06.2024р. закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до розгляду по суті на 11.07.2024р.

19.06.2024р. до суду надійшла заява позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

25.06.2024р. до суду повторно надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду.

Згідно із частиною четвертою статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Положеннями статті 13 Цивільного процесуального кодексу України встановлено принципи диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 Цивільного кодексу України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

У відповідності до ч. 3 ст. 217 ЦПК України з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Згідно з положеннями п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, який на власний розсуд розпоряджається своїми правами, таке право є абсолютним і не залежить від волі інших учасників процесу. Суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 756/10846/15-ц (провадження № 61-3475св19), № 441/1609/19 від 04 квітня 2022р.).

При цьому, суд враховує, що позивач подала заяву про залишення позову без розгляду після закриття підготовчого провадження, проте до початку розгляду справи по суті, а тому відсутні процесуальні перешкоди для залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 січня 2024 року у цивільній справі № 303/5544/18, а також у постановах від 29.11.2018 у справі № 910/22824/17 та від 13.10.2021р. у справі № 903/126/21, прийнятих Касаційним господарським судом, які також підлягають застосуванню до спірних правовідносин враховуючи, що ЦПК України та ГПК України містять тотожні норми права.

Враховуючи викладене, оскільки позивач подала заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає задоволенню, а позов слід залишити без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною заявою.

Керуючись ст.ст. 189, 196-200, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 11.07.2024р.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА