Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 червня 2024 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макарчука С.М., з участю секретаря судового засідання Демидюк О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Кобеляки в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності сторін цивільну справу № 532/677/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

29 березня 2024 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшов позов ОСОБА_1 , в якому прохає шлюб укладений з відповідачем 18 серпня 2023 року в Кобеляцькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 97 - розірвати. Водночас позивачка прохає стягнути з відповідача на її користь судові витрати (відповідно до включеного до позовної заяви розрахунку - 2876,60 грн., з яких: 1211,20 грн. судового збору, 1665,40 грн. витрат на правничу допомогу).

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 18 серпня 2023 року позивачка та відповідач уклали зазначений шлюб, від якого мають одну неповнолітню доньку ОСОБА_3 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з позивачкою та знаходиться на її утриманні та вихованні. В результаті шлюбу прізвище ніхто з них не змінював. Причиною розпаду сім`ї є те, що відповідач зловживає алкоголем, принижує її при дитині та сквернословить при ній, а також через його подружню зраду їхні шлюбні відносини фактично припинили своє існування. Відновлювати шлюбні стосунки категорично вона не бажає, призначення строку для примирення вважає недоцільним, оскільки, збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам та інтересам їхньої доньки.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями 29.03.2024 справу передано на розгляд головуючому судді Макарчуку С.М.

Відповідно до повідомлення Кобеляцької міської ради ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 07 травня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено у справі судове засідання на 04 червня 2024 року.

Ухвалою від 04 червня 2024 року у судовому засіданні оголошено перерву на 28 червня 2024 року у зв`язку з першою неявкою відповідача.

У судове засідання 28 червня 2024 року сторони не з`явилися.

Позивачкою подане клопотання про розгляд справи за її відсутності, підтримання позову та відсутність заперечень проти заочного розгляду справи.

Відповідач правом відзиву не скористався, про причини неприбуття не повідомляв будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.

За таких обставин суд робить висновок, що наявна сукупність обставин, визначених як ч. 4 ст. 223, так і ст. 280 ЦПК України, а тому за наявності згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у суду матеріалів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України, та про що 29.11.2022 постановлено відповідну ухвалу.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом судом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення в порядку, визначеному частиною 4 статті 268 ЦПК України.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вивчивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовані та підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що з 18 серпня 2023 року сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований у Кобеляцькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 97, свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 .

Від цього шлюбу сторони мають одну дитину доньку: ОСОБА_3 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 (а.с.15).

Відомостей про існування спору про поділ майна чи визначення місця проживання дитини позовна заява не містить.

Розірвати шлюб через органи державної реєстрації актів цивільного стану неможливо, оскільки сторони мають неповнолітню дитину.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки в цьому конкретному випадку, це суперечило б інтересам щонайменше позивачки, яка не хоче продовжувати подружні стосунки з відповідачем та миритися категорично не бажає.

Спір між сторонами виник із сімейних правовідносин та його вирішення регулюється нормами сімейного законодавства.

Згідно з положеннями статті 51 Конституції України та статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (стаття 110 СК України).

Частиною 2 статті 104 СК України визначено, що підставою припинення шлюбу є його розірвання.

Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (частина 2 статті 112 СК України).

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, миритися з відповідачем категорично не бажає, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами слід розірвати, так як сім`я розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу є неможливим.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до частини 2 статті 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (частина 3 статті 115 СК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких зокрема належать витрати на професійну правничу допомогу.

При подачі позову до суду позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ч.2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 необхідно стягнути сплачений за подання позовної заяви судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 та ч.ч. 1, 3 ст. 137 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

У постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19 висловлено правову позицію, згідно якої розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Враховуючи вищевикладене, складність справи, з урахуванням вимог ч. 3 ст. 141 ЦПК України, з огляду на надані позивачкою документи (квитанція від 26.03.2024, розрахунок витрат за надання послуг з підготовки цивільного позову та відкопіювання документів, акт виконаних робіт, ордер на надання правничої (правової) допомоги, Витяг з Угоди на представництво інтересів у цивільній справі) та зважаючи на відсутність заперечень відповідача щодо розміру судових витрат, суд вважає достатнім розміром стягнення понесених на правничу допомогу у розмірі 1665,40 грн.

Сторони не виявили бажання змінювати прізвища після розірвання шлюбу.

Керуючись статтями 10, 12, 13, 81, 133, 141, 206, 211, 258, 264, 265, 280 ЦПК України, статтями 104, 105, 112, 113, 114, 115 СК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 18 серпня 2023 року у Кобеляцькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 97, - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати: 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок сплаченого судового збору та 1665 (одна тисяча шістсот шістдесять п`ять) гривень витрат на правову допомогу.

Відповідачеві направити копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 Цивільного процесуального кодексу України, протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі.

Роз`яснити відповідачеві, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Роз`яснити позивачці, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складений 03 липня 2024 року.

Найменування або ім`я сторін та їхнє місцезнаходження:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя