ПОСТАНОВА

Іменем України

03 липня 2024 року м. Кропивницький

справа № 404/7398/22

провадження № 22-ц/4809/863/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Карпенка О. Л., Мурашка С. І.,

секретар судового засідання Діманова Н. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Приватне акціонерне товариство «Кіровоградобленерго»,

треті особи - Кіровоградська обласна державна адміністрація, Кіровоградський обласний клуб «За правову державну» Кіровоградська обласна громадська організація,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 листопада 2023 року у складі головуючого судді Мохонько В. В.

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.

22.12.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» (далі ПрАТ «Кіровоградобленерго»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Кіровоградська обласна державна адміністрація, Кіровоградський обласний клуб «За правову державну» Кіровоградська обласна громадська організація, в якому просив стягнути матеріальний збиток у розмірі 5491,40 грн та моральну шкоду у розмірі 1 000 000,00 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 30.08.2022 у будинку, де він проживає, за адресою: АДРЕСА_1 , повторилась ситуація з відключенням електроенергії. Вночі з 30.08.2022 на 31.08.2022 електропостачання знову було відключено, в результаті чого його холодильник вийшов з ладу.

Позивачем було викликано професійних фахівців, якими проведено діагностику холодильника та встановлено причину поломки: згорів двигун, внаслідок чого потрібен дорогий ремонт. Відповідно були зіпсовані всі продукти, які зберігалися в холодильнику.

Зазначає, що неодноразово звертався із заявами щодо добровільного відшкодування матеріальної та моральної шкоди до начальника РЕМ ОСОБА_2 , який у своїх відповідях послався на Закон України «Про ринок електричної енергії» та на постанову НКРЕКП.

Вважає, що своїми діями відповідач порушив конституційні права позивача, норми міжнародного права, норми Закону України «Про захист прав споживачів».

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 листопада 2023 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, щоу матеріалах справі відсутні належні, достатні та достовірні докази на підтвердження того, що в ніч з 30.08.2022 на 31.08.2022 відбулось відключення електропостачання, внаслідок якого було пошкоджено холодильник позивача. Позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження факту придбання ним вказаного у позові холодильника Samsung, моделі CD130Q-L1Z2 SJ1 SFR180YC, серійний номер НОМЕР_1 , та його вартості, зокрема технічного паспорту, гарантійного талону, товарного чеку, а також в обґрунтування розміру завданої матеріальної шкоди, не представлено будь-яких доказів проведеної оплати за надані послуги по ремонту холодильника або заміни його іншим.

Зважаючи на те, що позивачем не доведено факт порушення прав споживача з вини відповідача, то відсутні також належні правові підстави для задоволення похідної позовної вимоги про відшкодування завданої моральної шкоди.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування судового рішення і ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зводяться до не згоди із мотивами суду першої інстанції викладеними у оскаржуваному рішенні.

Зазначає, що суд неповно з`ясував усі фактичні обставини справи та не дав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам.

Позивач вважає, що він як споживач послуг має право на відшкодування заявленої шкоди.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому ставить питання про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

Вважає рішення суду законним й обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги безпідставними.

Іншими учасниками справи відзив на апеляційну скаргу не подано.

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Заслухавши пояснення позивача та представника третьої особи ОСОБА_3 , які підтримали доводи апеляційної скарги, представника відповідача за довіреністю Савченко Я. В., яка заперечувала проти задоволення скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.

01.01.2019 між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ПрАТ «Кіровоградобленерго» укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

Умовами договору визначено, що оператор системи надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним КСП та КСР, а споживач оплачує за розподіл електричної енергії згідно з умовами глави 5 Договору та інші послуги оператора системи.

24.10.2022 ОСОБА_1 звернувся до ПрАТ «Кіровоградобленерго» із заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заява мотивована тим, що в ніч з 30.08.2022 на 31.08.2022 за адресою АДРЕСА_1 було відключено електропостачання, в результаті чого його холодильник вийшов з ладу, було викликано професійних фахівців та проведено діагностику холодильника. Спеціаліст зробив висновок, що двигун згорів, потрібен дорогий ремонт, відповідно були зіпсовані і всі продукти які зберігалися в холодильнику (а.с.12).

У листі від 09.11.2022 №277/05/56 ПрАТ «Кіровоградобленерго» повідомило ОСОБА_1 , що пунктом 13.3,1. постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НІСРЕКП) «Про затвердження Кодексу системи розподілу» № 310 від 14.03.2018р. (із змінами і доповненнями) (далі - КСР) визначено, що оператор системи розподілу (далі - ОСР) розглядає звернення споживачів щодо відшкодування збитків, завданих внаслідок недотримання ОСР показників якості електропостачання, зокрема внаслідок недотримання показників якості електричної енергії та перерв в електропостачанні, протягом 30 днів з дня отримання звернення. У зверненні зазначаються перелік майна, яке пошкоджено або знищено внаслідок недотримання показників якості електропостачання, та сума відшкодування збитків. Додатково повинні надаватися (у разі наявності) підтвердні документи, які допоможуть з`ясувати розмір завданих збитків. Обов`язковою умовою для відшкодування завданих збитків є недотримання показників' якості електропостачання ОСР встановлених постановою НКРЕКП «Про затвердження Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання» від 12.06.2018р. № 375. Порядком визначено перелік загальних та гарантованих стандартів якості електропостачання і регулювання відносини, пов`язаних з електропостачанням відповідно до загальних та гарантованих стандартів якості, захистом прав споживачів та наданням, електропостачальником або оператором системи розподілу, або оператором системи передачі (далі - ОСП) компенсації за недотримання гарантованих стандартів якості електропостачання споживачам або замовникам (у випадку недотримання гарантованих стандартів якості під час приєднання до електричних мереж електроустановок, призначених для споживання електричної енергії), відповідно до п. 1.1. Порядку. Для об`єктивного розгляду заяви про відшкодування збитків та з`ясування можливих причин виходу з ладу холодильника марки Затзипр, модель CD13G-L1Z2SJ1 SFR180YC, серійний № НОМЕР_1 , просимо Вас забезпечити доступ до квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в узгоджений з представниками Товариства час та дату, для аналізу можливих причин недотримання показників якості електричної енергії та огляду зазначеного майна. Також наголошуємо, що попередні спроби узгодити час та дату огляду були, безуспішними, у зв`язку з Вашого відмовою надати доступ, що в свою чергу, унеможливлює об`єктивний розгляд наданої заяви (а.с.11).

ОСОБА_1 стверджує, що внаслідок неодноразового відключення електроенергії вийшов з ладу його холодильник "Самсунг", для виявлення причин несправності ним було проведено діагностику холодильника, вартість якої - 300 грн.

На підтвердження чого позивачем надано копію товарного чека б/н від 03.09.2022, якя не засвідчена відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України(а.с.14).

Згідно копії акта технічного стану №634033 від 03.09.2022, складеного ФОП « ОСОБА_4 », що не засвідчена відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України, холодильник SAMSUNG, модель CD13G-L1Z2SJ1 SFR180YC, серійний №1747СССL510188, власник якого зазначений ОСОБА_1 , заявлений дефект: не працює, не холодить, в результаті огляду виявлено вихід з ладу мотора, висновок: виріб потребує заміни мотора компресора, загальна вартість робіт складає 4500 грн, при цьому причина виходу з ладу мотору компресора холодильника не зазначена (а.с.14 зв. ст.).

Згідно рахунку-фактури від 09.09.2022 ОСОБА_1 повинен сплатити ФОП « ОСОБА_4 » за роботу по ремонту холодильника та мотор компресор всього 4500 грн (а.с.15).

Позивач неодноразово звертався до відповідача з заявами щодо неналежного постачання електричної енергії, на свої звернення одержав відповіді (а.с.17-20,25-30).

Так, зокрема, листом від 12.09.2022 №832/12/40 ПрАТ «Кіровоградобленерго» повідомило ОСОБА_1 (а.с.18), що одним із гарантованих стандартів якості у відповідності з Постановою НКРЕКП №375 від 12.08.2018 року (зі змінами) є кількість перерв в електропостачанні протягом 12 календарних місяців у точці розподілу споживача (тривалістю понад одну годину): - для запланованих перерв без попередження споживача та перерв з причин технологічних порушень в електричних мережах ліцензіата у міській місцевості - менше 7; - для запланованих перерв із попередженням споживача ( без урахування запланованих перерв в електропостачанні, які виникли внаслідок проведення робіт з капітального ремонту, будівництва, технічного переоснащення, реконструкції, модернізації електричних мереж, якщо виконання таких робіт передбачене інвестиційною програмою ОСР та/або річною програмою ремонтів ОСР, та/або при реалізації договорів приєднання електроустановок споживачів згідно з чинними нормативними документами) - менше 12. Провівши аналіз відключень електропостачання протягом 12 календарних місяців до дати Вашого звернення згідно з вимогами підпункту 22 пункту 2.3 глави 2 Порядку забезпечення гарантованих стандартів якості надання послуг та надання компенсації за їх недотримання оператором системи розподілу даної Постанови, персоналом Кіровоградського міського РЕМ були зафіксовані наступні недовготривалі перерви в електропостачанні з причин технологічних порушень:

- 02.11.2021 року, у період часу з 09:40 по 11:48, по причині відключення фідеру 10 кВ внаслідок пошкодження ділянки КЛ-10 кВ між двома ТП;

- 22.11.2021 року, у період часу з 10:14 по 12:42, по причині відключення фідеру 10 кВ внаслідок пошкодження ділянки КЛ-10 кВ між двома ТП;

- 22.12.2021 року, у період часу з 22:03 по 23:08, внаслідок втрати контакту на РБС-1 фази А між 1СШ та 2СШ 0,4 кВ в ЗТП;

- 23.04.2022 року, у період часу з 15:09 по 17:28, по причині відключення фідеру 10 кВ внаслідок пошкодження ділянки КЛ-10 кВ між двома ТП;

- 31.08.2022 року, у період часу з 09:42 по 11:59, по причині відключення фідеру 10 кВ внаслідок пошкодження ділянки КЛ-10 кВ між ЦРП та ТП.

- 29.08.2022 року, у період часу з 14:08 по 15:23, також відбувалась запланована перерва із попередженням споживачів, пов`язана з проведенням планових робіт по технічном/обслуговуванню ЗТП.

У період з 31.08.2021 року по 31.08.2022 року, спостерігались короткочасні планові перерви, в загальній кількості 4 відключень, тривалістю до 1 години.

Після завершення робіт електропостачання було відновлено. Проведений аналіз відключень доводить, що Товариство не порушило гарантований стандарт якості надання послуг, визначений підпунктом 22 пункту 2.3 глави 2 Постанови НКРЕКП №375 від 12.08.2018 року (зі змінами). Інформацію про відключення, згідно з п. 11.5.6 Кодексу систем розподілу, розміщено у встановлені строки на офіційному сайті Товариства https://www.kiroe.com.ua/ із зазначенням населених пунктів та вулиць, об`єктів, які буде відключено, причини перерви, дати та час) початку перерви (з точністю до години) та її орієнтовної тривалості (а.с.18).

Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до цієї норми правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме належних їй прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Норми процесуального права визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права

є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

В обґрунтування доводів позовної заяви ОСОБА_1 посилається на порушення його прав як споживача послуг з централізованого електропостачання, що в його квартирі вийшов з ладу холодильник внаслідок відключення електроенергії відповідачем, а тому останній має відшкодувати моральну і матеріальну шкоду.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно ст. 27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг. Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача.

Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості.

У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом.

Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; оператор малої системи розподілу - суб`єкт господарювання, що відповідає за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування малої системи розподілу і забезпечення спроможності малої системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії її користувачам з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності.

13.11.2018 НКРЕКП України прийнято постанову №1416 «Про видачу ПРАТ «КІРОВОГРАДОБЛЕНЕРГО» ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом», якою Товариству анульовано ліцензії на право провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом, а також видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Кіровоградської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) Товариства, та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно з законодавством).

Відповідно до вищевикладеного та статей 45, 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» ПрАТ «Кіровоградобленерго» з 01.01.2019 здійснює ліцензовану діяльність з надання послуг з розподілу електроенергії на ринку електроенергії.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку .

Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 611 ЦК України передбачено правові наслідки, встановлені договором або законом, у разі порушення зобов`язання, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно ч.1 та п.1 ч.2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

У відповідності до п. 2.1. «Кодексу систем розподілу», затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №310, технологічне порушення - порушення в роботі обладнання, об`єкта електроенергетики чи енергосистеми в цілому, яке супроводжується відхиленням хоча б одного з експлуатаційних параметрів від гранично допустимих значень, що призвело або може призвести до зниження надійності роботи, пошкодження, виходу з ладу обладнання, зниження параметрів якості та/або припинення електропостачання або створити загрозу життю та здоров`ю людей чи завдати шкоди навколишньому природному середовищу, або пряме пошкодження (відмова в роботі) обладнання із зазначеними наслідками, яке відбулося внаслідок технічних причин або в результаті дій (у тому числі помилкових) персоналу.

Відповідно до пп.18 п. 6 Розділу І «Правил виконання оперативних перемикань в електроустановках», затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 30.01.2018 №77, оперативні перемикання (перемикання) в електроустановках - цілеспрямовані дії оперативного персоналу комутаційними апаратами в схемі електроустановки та (або) перемикаючими пристроями в колахрелейного захисту й автоматики(РЗА) і протиаварійна і режимна (системна) автоматика (ПА), віртуальними перемикачами мікропроцесорних захистів та автоматики, автоматизована система диспетчерського керування (АСДК), засоби диспетчерсько-технологічного керування (ЗДТК) з метою зміни схеми з`єднань електроустановки, режиму роботи або стану устаткування.

Згідно п. 10.5.1 та п. 10.5.8 КСР, для попередження порушення сталої роботи об`єднаної енергосистеми України, Товариство має право застосовувати заходи регулювання споживання з метою вимушеного зменшення величини споживання електроенергії та потужності (аварійне розвантаження).

Аварійне розвантаження здійснюється за графіками обмеження споживання електричної енергії (ГОЕ), обмеження споживання електричної потужності (ГОП), аварійного відключення споживачів електроенергії (ГАВ), погодинного відключення (ГПВ) та спеціальними графіками аварійних відключень (СГАВ), які складаються відповідно до «Інструкції про складання і застосування графіків обмеження та аварійного відключення споживачів», затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України №456 від 23.11.2006 і «Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії», затвердженої наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №654 від 15.10.2015 та погоджуються з місцевими органами виконавчої влади.

Вказані інструкції є обов`язковими для оператора системи передачі (далі ОСП), регіональних диспетчерських центрів оператора системи передачі (далі РДЦ ОСП), Держенергонагляду, оператора системи розподілу (далі ОСР) і споживачів незалежно від форм власності.

Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку з протиправною поведінкою щодо неї самої.

Згідно статті 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка її заподіяла за наявності вини.

Відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Таким чином, у правовідносинах, що виникають з порушень зобов`язання в процесі споживання електричної енергії, не застосовуються положення Закону України «Про захист прав споживачів», норми про відшкодування моральної шкоди відсутні в Законі України «Про електроенергетику», Правилах користування електричною енергією для населення та, відповідно, в типовому договорі про користування електричною енергією.

Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 9 листопада 2016 року у справі № 6-1575цс16.

Згідно з положеннями частини 1 статті 1167 ЦК України, яка регулює позадоговірні (деліктні) відносини, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діями заподіювача та вини останнього в її завданні. Особа звільняється від відповідальності щодо відшкодування моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини. З`ясуванню підлягає: чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (частини друга, четверта статті 77 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновком експерта (ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК).

Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (стаття 95 ЦПК України).

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц).

Матеріали справи не містять доказів наявності шкоди та її розміру, оскільки ОСОБА_1 не доведено належними, допустимими доказами, які засвідчені відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України, обставини понесення ним витрат на ремонт холодильника Samsung, модель CD130Q-L1Z2 SJ1 SFR180YC, серійний номер 1747СССL510188, не надано відповідних висновків спеціаліста чи експерта щодо наявності причинно-наслідкового зв`язку між повторними відключеннями, зокрема в ніч з 30.08.2022 на 31.08.2022, електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , та виходом з ладу мотору компресора зазначеного холодильника, не ставилось питання про призначення відповідної судової експертизи.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для стягнення майнової та моральної шкоди.

Судом першої інстанції правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює, повно і всебічно досліджено матеріали справи та надано належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам, не порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, не вказують на докази і обставини, які не були належно досліджені і оцінені судом.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Рішення суду першої інстанції є законним і обгрунтованим, ухвалене відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржене судове рішення без змін із підстав, передбачених статтею ст. 375 ЦПК України.

Керуючись ст. 367, 368, 371, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 листопада 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий С. М. Єгорова

Судді О. Л. Карпенко

С. І. Мурашко