Справа №295/1576/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Зосименко О.М., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

установив:

27.02.2024 року Богунським районним судом м. Житомира було видано судовий наказ за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «ДОМКОМ ЖИТОМИР» про стягнення заборгованості за надання послуг ЖКГ з ОСОБА_1 .

Боржник звернувся до суду із заявою про скасування зазначеного судового наказу та арешту на грошові кошти.

Крім того заявник просить поновити пропущений строк для подання заяви про скасування судового наказу.

В обґрунтування заяви зазначила, що між стягувачам та боржником не укладався письмовий договір на надання послуг, а також представником заявника суду не надано повну інформацію, порушується принцип справедливості і всебічного розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення, він відмовляє в позові повністю.

У відповідності до ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно ч. 6 ст. 444 ЦПК України, до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.

Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Застосовуючи поворот виконання рішення суду, суд повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Враховуючи вищевикладені обставини та вимоги процесуального законодавства, вважаю за необхідне поновити строк подачі заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ.

В той же час, оскільки за змістом ст. 444 ЦПК України питання про поворот виконання рішення вирішується судом шляхом зобов`язання повернення боржнику стягнутих грошових сум, а питання накладення арешту на рахунок боржника не вирішувалось судом в межах вирішення заяви про видачу судового наказу, заява представника стягувача про скасування арешту з рахунку задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст.171, 444 ЦПК України,

постановив:

Заяву задовольнити частково.

Поновити строк для звернення до суду із заявою про скасування судового наказу.

Судовий наказ, виданий 27.02.2024 року Богунським районним судом м. Житомира по справі № 295/1576/24 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «ДОМКОМ ЖИТОМИР» про стягнення заборгованості за надання послуг ЖКГ з ОСОБА_1 - скасувати.

В решті вимог-відмовити.

Роз`яснити стягувачу його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Зосименко