Справа № 502/346/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Березнікова О.В.,

за участю секретарі содового засідання Нанєвої А.В.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Кілійського районного суду Одеської області звернувся позивач з позовом до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивача ОСОБА_2 . За життя спадкодавець склав заповіт на користь позивача, яким заповів йому все належне померлому майно. Позивач своєчасно заяву про прийняття спадщини не подав уз в`язку із тим, що не знав про наявність заповіту.

Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважної причини, у зв`язку з чим просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме у три місяці.

В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав та просив його задовольнити.

Відповідач також надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, вказавши, що позов визнають в повному обсязі, проти задоволення не заперечують.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 .

Після смерті спадкодавця залишилося спадкове майно, яке складається із 1/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 Березня.

Померлий ОСОБА_2 за життя залишив заповіт, відповідно до якого заповів все належне йому майно позивачу ОСОБА_1 .

Відповідно до спадкової справи №203/2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , встановлено, що спадкоємці першої черги за законом ОСОБА_3 батько померлого, та ОСОБА_4 мати померлого, відмовилися від спадщини.

У наданий законом шестимісячний строк для подачі заяви в нотаріальну контору позивач пропустив у зв`язку із тим, що не знав про наявність заповіту на його користь, у зв`язку з чим нотаріус роз`яснив позивачу, що ним пропущено строк для прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень наданих у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких обставин для прийняття спадщини позивач мав звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту смерті брата, але не зробив цього вчасно і пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини. Причиною цьому стало те, що позивач не знав про наявність заповіту.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Враховуючи причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд вважає що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий може бути поновлений. Крім того, суд бере до уваги і позицію відповідача, який не заперечує проти позовних вимог, що згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову.

Визначаючи тривалість додаткового строку суд враховує, що з аналізу положень ст.1270 та ч. 3 ст.1272 ЦК, вбачається, що тримісячний строк для прийняття спадщини з урахуванням особливих умов реалізації цього права є необхідним та достатнім з точки зору добросовісності і розумності.

За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.1270,1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 206,258,259,263,264,265,354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , громадянину України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у м. Одеса, Одеської області.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Березніков