ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/578/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя,

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2024 року Дарницького районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя, подана адвокатом Мендриком Д.О. через підсистему «Електронний суд».

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 липня 2024 року цивільну справу № 753/13454/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 16 липня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

За результатами вивчення поданої заяви та доданих до неї документів суддя встановив підстави для визнання подання цієї заяви зловживанням процесуальними правами.

Так, відповідно до положень частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Частиною другою статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, серед яких подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Згідно з частиною четвертою цієї норми суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходами процесуального примусу є: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф (частина перша статті 144 ЦПК України).

За приписами статті 148 ЦПК України однією з підстав для постановлення ухвали про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу є зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Суддею встановлено, що 24 травня 2024 року адвокат Мендрик Д.О. в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/10333/24 між суддями від 27 травня 2024 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 30 травня 2024 року.

Ухвалою суду від 03 червня 2024 року заяву було залишено без руху та надано заявникам строк на усунення її недоліків.

04 червня 2024 року до суду надійшла заява про усунення недоліків.

06 червня 2024 року судом було скеровано запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА для підтвердження даних про місце реєстрації заявника-2, оскільки в заяві було зазначено, що вона подається саме за зареєстрованим місцем проживання заявника-2.

18 червня 2024 року до суду надійша інформація про зареєстроване місце проживання заявника -2.

Ухвалою суду від 17 червня 2024 року судом було залишено заяву без руху та зазначено про те, що положеннями статті 109 СК України передбачено, що подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений. У разі невиконання цього договору аліменти можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса. З долучених до заяви доказів вбачається, що заявниками додано до заяви копію нотаріально посвідченого договору щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дітей, однак заявниками не надано суду копії нотаріально посвідченого договору, умовами якого передбачено порядок утримання дітей, що суперечить вимогам вищевикладеної статті.

Судом було надано адвокату заявників строк 5 днів з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ній недоліків.

Копія вказаної ухвали суду була отримана адвокатом Мендриком Д.О. в електронному кабінеті в підсистемі «Електронний суд» 20 червня 2024 року, що підтверджується відповідною довідкою, наявною у справі № 753/10333/24.

У період з 26 червня по 12 липня 2024 року включно суддя перебувала у шорічній відпустці.

11 липня 2024 року до суду від адвоката Мендрика Д.О. надійшла заява, датована 10 липня 2024 року, в якій адвокат вимагав відкрити провадження у справі № 753/10333/24, висловивши свою категоричну незгоду із ухвалою суду від 17 червня 2024 року про залишення заяви про розірвання шлюбу без руху. Вказана заява адвоката була передана судді 15 липня 2024 року у перший робочий день.

Поряд з цим, 10 липня 2024 року адвокат Мендрик Д.О. подає до Дарницького районного суду м. Києва повторно ідентичну заяву в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя, яка, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 липня 2024 року, була передана до провадження судді Шаповаловій К.В.

Отже, адвокат Мендрик Д.О., діючи в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вдруге подав заяву про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя після отримання ухвали суду про залишення заяви без руху (справа № 753/10333/24), висловлювання категоричної незгоди із її змістом та вимагання відкрити провадження у справі, а тому наявні підстави вважати, що ці дії вчинені з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями.

З огляду на викладене дії адвоката Мендрика Д.О. розцінюється суддею як зловживання процесуальними правами, що є підставою для повернення заяви та стягнення з адвоката в дохід державного бюджету штрафу в межах санкції, встановленої частиною першою статті 148 ЦПК України.

Керуючись статтями 44, 143, 144, 148, 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

визнати дії адвоката Мендрика Дмитра Олександровича щодо подання в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 декількох заяв про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя повернути заявникам.

Стягнути з Мендрика Дмитра Олександровича в дохід державного бюджету штраф в розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1514 грн.

стягувач: Державна судова адміністрація, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 21081100; юридична адреса: 01021 м. Київ, вул. Липська, 18/5.

боржник: Мендрик Дмитро Олександрович : адвокат, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 5159 від 30.08.2018, адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Ухвала дійсна для пред`явлення до виконання протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання нею законної сили.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Шаповалова К.В.