Справа №303/5681/24
УХВАЛА

09 липня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Полянчук Б.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Переста Яна Іванівна про встановлення фактів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Переста Я.І. про встановлення фактів.

Відповідно до частин 3,4, пунктів 3,4 ч.5 ст.12 ЦПК України, зберігаючи об`єктивність, неупередженість та виконуючи завдання цивільного судочинства, що закріплені в ч.1 ст.2 ЦПК України вважаю необхідним зазначити, що позовна заява подана без дотримання вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, всупереч вимогам п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України ОСОБА_1 не зазначено його реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Також в порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України ОСОБА_1 не зазначено місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідачки ОСОБА_2 .

Позивачем не дотримано вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, в частині не зазначення в позові місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету приватного нотаріуса Переста Я.І.

Крім того, склад учасників справи визначено ч.1 ст.42 ЦПК України, яка передбачає, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи, але звертаючись з позовом до суду ОСОБА_1 помилково визначив свій статус як заявника, а третьої особи як третьої сторони.

Крім того, позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Звертаючись з позовом до суду позивач не сплатив судовий збір і посилався на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» та ч.2 ст.22 ЗУ «Про захист ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати та повернення судового збору визначає ЗУ «Про судовий збір».

Так, ст.5 ЗУ «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору, тобто визначено конкретні випадки, коли згідно із законом особа звільняється від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Крім того, ст.8 ЗУ «Про судовий збір» передбачена можливість звільнення особи від сплати судового збору судом, за наявності, передбачених законом підстав.

Таким чином, ст.5 ЗУ «Про судовий збір» передбачені випадки, коли особа звільняється від сплати судового збору за законом, для чого немає необхідності приймати спеціальне рішення, а ст.8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено випадки коли особа звільняється від сплати судового збору на підставі рішення суду.

Пункт 13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», на який посилається позивач, передбачає, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Вирішуючи питання чи звільнена від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» особа, яка має статус учасника бойових дій (прирівняну до нього особу), для правильного застосування норм пункту 13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, а також перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12,22 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», статтею 22 якого передбачено, що ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст.12 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», але серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

За таких обставин відсутні підстави вважати, що позивач звільнений від сплати судового збору за п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» по цій справі, з урахуванням того, що особи, на яких поширюється дія ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом саме цих питань, а по цій справі позивач звернувся за захистом прав, які не пов`язані з соціальними правами, які передбачені зазначеним законом.

Таким чином, позиція позивача про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» є помилковою і не заслуговує на увагу.

Позивач звернувся до суду з двома позовними вимогами немайнового характеру, а саме про встановлення факту непроживання та неприйняття спадщини.

Згідно ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на день звернення з позовом до суду складає 1211,20 грн., але позивачем судовий збір у зазначеному розмірі не сплачено.

Частина третя ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачає, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи з викладеного позивачу необхідно сплатити 2422,40 грн. судового збору за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області, та долучити відповідні платіжні документи до позовної заяви.

Також вважаю можливим роз`яснити позивачу його право подати до суду заяву про відстрочення, розстрочення або зменшення розміру належного до сплати судового збору, а також про звільнення від сплати судового збору на підставі ст.136 ЦПК України, ст.8 ЗУ «Про судовий збір», за наявності для того підстав та з наданням доказів на їх підтвердження.

Позивач зазначив у позовній заяві в якості його представника ОСОБА_3 , але не врахував положення ч.2 ст.60 ЦПК України щодо можливості цієї особи представляти його інтереси в суді.

Позивачем не зазначені та не долучені до позову докази, що підтверджують факт непроживання відповідачки у спірній квартирі та факт неприйняття нею спадщини.

Виходячи з положень глави 13 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальних дій, якщо не подано документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Але позивачем не зазначено належний доказ, що підтверджує неможливість оформлення спадщини у нотаріуса.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати термін для виправлення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Переста Яна Іванівна про встановлення фактів - залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя