Справа №295/5478/24
10.07.2024 року м. Житомир
Богунський районний суд міста Житомира у складі:
головуючого - судді Кузнєцова Д.В.,
за участі секретаря судового засідання Карпішиної С.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, -
ОСОБА_1 звернувся до суду із указаним позовом, посилаючись на те, що він є співвласником житлового будинку АДРЕСА_1 . У даному будинку зареєстрований також син позивача відповідач ОСОБА_2 , який фактично не проживає за місцем реєстрації протягом 25 років та не виявляє будь-якого інтересу до помешкання, обов`язків по утриманню житла не здійснює, не бере участі в оплаті комунальних послуг, в будинку відсутні його речі. Факт реєстрації відповідача у вказаному вище будинку створює позивачу суттєві перешкоди, зокрема, щодо можливості скористатися субсидією по оплаті комунальних послуг. З огляду на викладене у позовній заяві, ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 17 травня 2024 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.
У судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує, судові витрати залишає за собою.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі, відзив на позовну заяву до суду не направляв.
Треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про спірні правовідносини сторін, суд вважає за можливе за згодою позивача провести заочний розгляд справи.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, № 4, № 7 та № 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, що також визначено у статтях 316, 317, 319, 321 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно із ч. 1 та 2 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Судом встановлено, що позивачу на праві спільної часткової власності належить 35/100 житлового будинку АДРЕСА_1 . Про дану обставину свідчить витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та свідоцтво про право власності від 07.12.2012 року.
Крім позивача, у вказаній квартирі також зареєстрований ОСОБА_2 , однак не проживає в помешканні, що підтверджується актом ТОВ «Керуюча компанія «Домком Житомир» від 24.11.2023 року та відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області.
Таким чином, досліджені судом докази підтверджують реєстрацію місця проживання відповідача у помешканні за адресою: АДРЕСА_1 та його фактичне не проживання в ньому без поважних причин , на підставі чого суд дійшов висновку, що реєстрацією місця проживання відповідача у будинку, який належить на праві спільної часткової власності позивачу, порушуються його права як співвласника, через що вимоги останнього підлягають судовому захисту шляхом визнання відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування нерухомим майном за вказаною адресою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 10-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 284, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Третя особа: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_3 .

Третя особа: ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_4 .

Суддя