Справа № 212/6925/24
У Х В А Л А

15 липня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник адвокат Ряснянська І.С., про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження, заінтересовані особи Покровський районний у місті Кривому Розі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), орган опіки та піклування Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради

встановив:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник адвокат Ряснянська І.С., про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження, заінтересовані особи Покровський районний у місті Кривому Розі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), орган опіки та піклування Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради.

На підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2024 року головуючим суддею у справі було визначено суддю Борис О.Н.

Вирішуючи питання щодо прийняття заяви, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Частиною 3 ст. 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як роз`яснено у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає заяви про встановлення факту батьківства в разі смерті особи, яку заявник вважає батьком дитини. Заяви про встановлення фактів батьківства чи визнання батьківства розглядаються судом, якщо у свідоцтві про народження певна особа не вказана батьком дитини і можуть бути подані матір`ю, опікуном чи піклувальником дитини чи самою дитиною після досягнення повноліття.

Зазначене кореспондується з п. 7 постанови Пленум Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», де вказано, що у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, або смерті жінки, котра вважалась матір`ю останньої, факт їхнього батьківства (материнства) може бути встановлено за рішенням суду в окремому провадженні. Заяви про встановлення факту як батьківства, так і материнства суд приймає до розгляду, якщо запис про батька (матір) дитини в Книзі реєстрації народжень учинено згідно зі ст. 135 СК України. Із заявою про встановлення факту батьківства до суду мають право звернутися матір, опікун (піклувальник) дитини, особа, яка її утримує та виховує, а також сама дитина, котра досягла повноліття. Усі вони беруть участь у справі як заявники, а органи опіки та піклування й інші особи (залежно від обставин справи) як заінтересовані особи.

Відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно із ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Разом із тим, у заяві ОСОБА_1 зазначає, що встановлення даного факту необхідно їй для захисту прав дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримання матеріальної допомоги та пільг в установленому законодавством порядку.

Так, визнання факту батьківства може мати значення для спадкових правовідносин, у зв`язку з чим обов`язковим є залучення до справи як заінтересованої сторони близьких родичів покійного (батьків, братів, сестер, дітей тощо), тобто осіб, які є спадкоємцями померлого за заповітом або за законом, оскільки встановлення факту батьківства померлого впливає на права та обов`язки інших спадкоємців.

Крім того, зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_3 проходив військову службу та ІНФОРМАЦІЯ_2 помер в результаті отриманих поранень внаслідок військових дій під час виконання бойових завдань, тому до участі у справі має бути залучено в якості заінтересованої особи Міністерство оборони України, адже у разі задоволення заяви у вказаного органу державної влади можуть виникнути певні права та обов`язки, пов`язані із наданням дитині відповідного статусу, а також інші заінтересовані особи, у яких за результатами розгляду справи можуть виникнути права та обов`язки.

Також, Верховний Суд в постанові від 11 липня 2023 року у справі № 449/433/22 (провадження № 61-4176св23) вказав, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.

Висновку судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи до заяви не надано.

Окрім того, до заяви було додано довідки про зареєстроване місце проживання заявника ОСОБА_4 та її сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , станом на 27 травня 2020 року. Водночас, вказані відомості не підтверджені належними доказами станом на день звернення заявника до суду із заявою.

Суд звертає увагу, що заява міститься розбіжності з доданими до неї документами, зокрема, у заяві зазначається дата народження ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , водночас, до заяви додано копію свідоцтва про народження, де зазначено дату ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також вказано, що ОСОБА_5 помер в результаті отриманих поранень внаслідок військових дій, однак, до матеріалів заяви додано сповіщення сім`ї про смерть на ім`я ОСОБА_3 .

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви/заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону заявником не виконані, заява не містить підтверджень викладених фактичних обставин справи, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Таким чином, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі заявнику необхідно надати до суду виправлену заяву з додатками.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник адвокат Ряснянська І.С., про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження, заінтересовані особи Покровський районний у місті Кривому Розі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), орган опіки та піклування Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вищевказаних недоліків, повідомивши, що відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Заяву заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник адвокат Ряснянська І.С., про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження, заінтересовані особи Покровський районний у місті Кривому Розі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), орган опіки та піклування Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради залишити без руху та надати заявнику строк на усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання ухвали в зазначений строк заява буде вважатись неподаною та буде повернена зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 15 липня 2024 року.

Суддя О. Н. Борис