Справа № 308/9902/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Дегтяренко К.С.

з участю секретаря судового засідання Чейпеш В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді, в приміщенні зали суду заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за заявою представника ОСОБА_2 адвоката Петюшки Романа Висильовича, заінтересована особа ОСОБА_1 про продовження дії обмежувального припису, -

встановив:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебувала вищевказана цивільна справа.

18.06.2024 року у справі ухвалено рішення відповідно до якого вимоги заяви представника ОСОБА_2 адвоката Петюшки Романа Висильовича задоволено.

02.07.2024 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду. Із вказаної заяви бачається, що ОСОБА_1 просить роз`яснити:

- як присяжні сприймали питання фактичного і юридичного характеру і в якій частині це відображено в рішенні;

- які конкретні аспекти їх внеску були враховані під час прийняття рішення колегією і в якій частині це відображено в рішенні.

На підтвердження обгрунтування заяви заявником долучено ухвалу суду від 11 червня 2024 року про відкриття провадження у справі заявою представника ОСОБА_2 адвоката Петюшки Романа Висильовича, заінтересована особа ОСОБА_1 про продовження дії обмежувального припису.

Відповідно до ч.3 ст. 271 ЦПК України, учасники справи у судове засідання не виклкикались.

Ознайомившись із заявою та доатками до неї, матеріалами справи, та з текстом ухвали, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до положень статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

У частині другій наведеної норми передбачено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Як свідчить тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

При цьому не підлягають роз`ясненню судові рішення, ухвалені судом у межах наданих йому повноважень з процесуальних питань, які вказують на вчинення тієї чи іншої процесуальної дії.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року у справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що «роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усунення неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушуються питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення. Частиною другою статті 245 ГПК України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання».

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року у справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що «необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення».

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Отже, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, роз`ясненню підлягають лише ті судові рішення, які набрали законної сили та які підлягають виконанню у випадку, якщо вони не виконані або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Із поданої ОСОБА_1 заяви фактично вбачається, що останній просить роз`яснити, участь присяжних у судовому засіданні та їх сприйняття питань юрижичного та фактичного характеру, і як доказ необхідності такого роз`яснення долучає ухвалу від 11.06.2024 року про відкриття провадження.

Відповідно до резолютивної частини ухвали про відкриття провадження від 11.06.2024 року, вбачається, що розгляд справи слід провести судом у складі одного судді і двох присяжних (абзац 6).

Відповідно до вимог ЦПК України, категорія справ, щодо встановлення та продовження дії обмежувального припису, не підлягає розгляду із залученням присяжних.

Судовий розгляд у цивільній справі за заявою представника ОСОБА_2 адвоката Петюшки Романа Висильовича, заінтересована особа ОСОБА_1 про продовження дії обмежувального припису проводився судом без участі присяжних, про що свідчить протокол автоматизованого розподілу справи, журнал судового засідання, звукозапис судового засідання.

Тобто ухвала суду на яку посилається ОСОБА_1 про відкриття провадження очевидно містить технічну описку, разом з тим ЦПК України передбачений інший порядок її виправлення.

Отже враховуючи, що справа не розглядалась судом із залученням присяжних, останні не були присутні в судовому засіданні, роз`яснити будь які їх дії, чи сприйняття, як на того вимагає ОСОБА_1 , суд позбавлений можливості.

Окрмі того, питання, які просить роз`яснити ОСОБА_1 не впливають на виконання рішення суду і не утруднюють його виконання .

Крім того,суд бере до уваги, що фактично мова йде не про рішення суду, яке підлягає примусовому виконанню, а про ухвалу щодо відкриття провадження у справі яка набрала законної сили та не підлягає примусовому виконанню, відповідно вказана ухвала згідно правил статті 271 ЦПК України роз`ясненню не підлягає, тому враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі вищевикладеного та керуючись: ст.ст. 247, 260, 271 ЦПК України, суд ,-

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за заявою представника ОСОБА_2 адвоката Петюшки Романа Висильовича, заінтересована особа ОСОБА_1 про продовження дії обмежувального припису відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дегтяренко К.С.