Справа № 354/984/24
Провадження № 22-ц/4808/955/24
Головуючий у 1 інстанції Єрмак Н. В.
Суддя-доповідач Максюта
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд в складі:

головуючого (суддя-доповідач) Максюти І.О.,

суддів: Бойчука І.В., Фединяка В.Д.,

секретаря Шемрай Н.Б.,

з участю представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сопківа П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Поляницької сільської ради ОТГ про скасування реєстрації повідомлення (декларації) про початок виконання будівельних робіт, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Яремчанського міського суду Івано-Франківської області, постановлену суддею Єрмак Н.В. 21 травня 2024 року в м. Яремче Івано-Франківської області,

в с т а н о в и в :

У травні 2024 року ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , Поляницької сільської ради ОТГ про скасування реєстрації повідомлення (декларації) про початок виконання будівельних робіт (а.с.2-4).

Також, позивачем подано заяву про забезпечення позову.

Заяву обґрунтовано тим, що відповідач ОСОБА_2 , використовуючи подане повідомлення про початок будівельних робіт щодо будівництва невеликого житлового будинку, споруджує чи не найбільшу в с.Поляниця багатоповерхову паркову, чим руйнує її майно (її житлові споруди зсуваються, появляються тріщини, тощо), а також створює техногенну небезпеку для життя та здоров`я людей, які проживають та відпочивають в с.Поляниця.

У разі невжиття заходів забезпечення позову відповідач матиме можливість проводити виконання робіт, тому існує реальна загроза утруднення або неможливість виконання рішення суду.

Просила заборонити ОСОБА_2 чи будь-якій іншій особі проводити будь-які підготовчі та/або будівельні роботи на земельній ділянці площею 0,125 га кадастровий номер :22:002:1786 в с. Поляниця уч. Вишні Надвірнянського району Івано-Франківській області до набрання рішенням законної сили (а.с.36).

Ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 21 травня 2024 року в задоволенні заяви відмовлено (а.с.43-44).

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій посилається на порушення норм процесуального права.

Вказує, що суд залишив поза увагою ту обставину, що за фактом протиправних дій відповідача ОСОБА_2 щодо незаконного будівництва, сектором дізнання відділення поліції №1 (м.Яремче) Надвірнянського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 від 21 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення,передбаченого ст.356 КК України. ОСОБА_1 набула статусу потерпілої по даному кримінальному провадженні.

За висновком судової будівельно-технічної експертизи від 29.05.204 року, призначеної у кримінальному провадженні, виконані будівельні роботи на земельній ділянці ОСОБА_2 не відповідають проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва.

Отже, слід констатувати, що заява про забезпечення позову ґрунтується на достатніх обставинах та доказах, які в своїй сукупності доводять, що здійснюється протиправне будівництво. Спірне нерухоме майно на стадії завершення та без відповідного забезпечення позову унеможливить виконання рішення суду, призведе до нових цивільно-правових спорів та нівелює її законні намагання захистити свої права та інтереси.

Просить ухвалу суду скасувати, постановити нову ухвалу, якою вимоги заяви задовольнити (а.с.49-54).

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

У судове засідання не з`явився відповідач ОСОБА_2 , про причини неявки не повідомив, хоча про день місце та час розгляду справи повідомлений належним чином шляхом направлення рекомендованої кореспонденції, яку, згідно відмітки на поштовому конверті, він отримати відмовився. В силу частини 9 статті 130 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Отже, відповідача слід вважати належним чином повідомленим про день, місце та час судового засідання.

В судове засідання не з`явився представник Поляницької сільської ради ОТГ. Цим відповідачем подано суду заяву про розгляд справи без участі представника.

Приймаючи до уваги, що неявка осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, не перешкоджає перегляду ухвали в апеляційному порядку, апеляційним судом виконаний обов`язок щодо повідомлення осіб, які беруть участь у справі, про день, місце та час судового засідання, тому колегія суддів розглянула справу за відсутності відповідача ОСОБА_2 та представника Поляницької сільської ради ОТГ.

Вислухавши доповідь судді, пояснення представника особи, яка подала апеляційну скаргу, а саме позивачки ОСОБА_1 адвоката Сопківа П.В., дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає її обґрунтованою, виходячи з таких підстав.

Відмовляючи в задоволенні заяви про забезпечення позову, суд виходив з положень ст.ст. 149-153 ЦПК України, надавши оцінку обґрунтованості доводів позивачки щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову та предметом позовних вимог, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, вважаючи, що заявником не достатньо обґрунтовані підстави для забезпечення позову.

З таким висновком апеляційний суд не погоджується з огляду на таке.

Встановлено, що 20 травня 2024 року ОСОБА_1 подано позов до відповідачів про скасування реєстрації повідомлення (декларації) про початок будівельних робіт.

Позивач вказує, що є власником земельної ділянки в АДРЕСА_1 , а також ряду нерухомого майна, яке знаходиться на вказаній земельній ділянці. Нерухомі споруди введені в експлуатацію відповідно до ДБН та законів України. Власником суміжної земельної ділянки, площею 0,125 га, кадастровий номер: 1:22:002:1786 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд є ОСОБА_2 , яку набув на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09.04.2021 року.

Доводи позовної заяви обґрунтовано тим, що відповідач здійснює самочинне та незаконне будівництво; повідомлення про початок будівельних робіт зареєстроване з порушенням Закону; саме будівництво не відповідає а ні об`єму, а ні розміру, а ні конфігурації та класу наслідків (відповідності) будівель і споруд, яке зазначено в повідомленні про початок будівельних робіт. Крім того, має місце невідповідність цільового призначення земельної ділянки, на якій позивачем здійснюється будівництво, фактичним намірам забудови; будівництво порушує права та інтереси суміжних землевласників, так як знищує та руйнує майно сусідів. Містобудівні умови та обмеження, які існують щодо земельної ділянки площею 0,125 га з кадастровим номером 1:22:002:1786, а також її цільове призначення не дозволяє здійснювати будівництво жодних споруд за виключенням індивідуального житлового будинку.

За фактом вже виконаних будівельних робіт, їх об`ємами та розмірами прослідковується, що відповідач ОСОБА_2 не здійснює будівництво індивідуального будинку, а значно більшої комерційної та нежитлової споруди. Просила скасувати реєстрацію повідомлення (декларацію) про початок виконання будівельних робіт за реєстровим номером в ЄДЕСББ №ІФ65 житлового будинку (клас наслідків-СС1) на земельній ділянці площею 0,125 га, кадастровий номер 1:22:002:1786 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що в АДРЕСА_1 (а.с.2-5).

На підтвердження позовних вимог, ОСОБА_1 подала копії: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, протоколу огляду місця події, акту обстеження земельної ділянки від 25.03.2024 року, фотоматеріалів, будівельного паспорту реєстраційний номер 110-21/10-06/624 від 12.07.2021 року; повідомлення (декларації) про початок будівельних робіт за реєстраційним номером в ЄДЕМССБ№ІФ65 (а.с.6-32).

Згідно з частинами першою та другою статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, умовою застосування забезпечення позову, як сукупності процесуальних дій, є обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Такі заходи гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема забороною вчиняти певні дії (п.3) .

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову, перелік яких визначений статтею 150 цього Кодексу, а також інші заходи, необхідні для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 19 частини першої статті 150 ЦПК України.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити, якщо такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів справи виходить, що предметом спору у даній справі є оцінка відповідності оспорюваної декларації про початок будівельних робіт вимогам закону.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції станом на 03 серпня 2011 року) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 зазначає, що будівництво ОСОБА_2 руйнує її нерухоме майно (її житлові споруди зсуваються, появляються тріщини, тощо), а також створює техногенну небезпеку для життя та здоров`я людей, які проживають та відпочивають в с.Поляниця.

За фактом протиправних дій відповідача щодо незаконного будівництва розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 від 21.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України. ОСОБА_1 набула статусу потерпілої. У кримінальному провадженні призначена судова будівельно-технічна експертиза.

З висновку експерта від 29.05.2024 року виконані будівельні роботи на земельній ділянці ОСОБА_2 в с.Поляниця, уч.Вишні Надвірнянського району Івано-Франківської області не відповідають проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (а.с.56-66).

Таким чином, продовження будівельних робіт по зведенню спірного будівництва, закінчення будівництва спірного об`єкту є достатньо обґрунтованим припущенням того, що внаслідок будівництва можуть бути порушені права позивачки, оскільки невідповідність спорудженого об`єкта вимогам ДБН на земельній ділянці може призвести до завдання шкоди суміжним землевласникам і землекористувачам, порушити іншим чином їх права, а невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому дійсно утруднити чи зробити неможливим виконання ймовірного рішення суду про задоволення позову ОСОБА_1 .

Помилковим є висновок суду першої інстанції про те, що доводи позивачки щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову та предметом позовних вимог, не заслуговують на увагу.

Так, позивачка оспорює реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт з мотивів невідповідності його вимогам чинного законодавства. Земельна ділянка, яка належить їй, суміжна із земельною ділянкою відповідача, на якій останній здійснює будівництво. Між сторонами дійсно виник спір, який розглядається в порядку цивільного судочинства, а також в порядку кримінального судочинства перевіряється факт кримінального правопорушення внаслідок здійснення будівництва відповідачем. У акті обстеження земельної ділянки від 25 березня 2024 року зазначено, що має місце вивіз ґрунту і влаштування опалубки для залізобетонних конструкцій. Відповідач ОСОБА_2 пояснив, що мав місце зсув грунту, тому розпочато роботи для укріплення ґрунту сусідньої земельної ділянки і відведення стічних вод. Проектна документація на підпірну стінку відсутня, роботи проводяться господарським способом, технічний нагляд на об`єкті будівництва відсутній, дозвіл на виконання будівельних робіт підпірної стінки відсутній. Будівельний паспорт виданий на будівництво житлового будинку, однак габаритні розміри зведеної споруди значно перевищують габаритні розміри будівлі згідно будівельного паспорта.

Враховуючи обставини у сукупності, суд приходить до висновку про необхідність застосування таких заходів забезпечення позову як заборона ОСОБА_2 чи будь-якій іншій особі проводити будь-які підготовчі та/або будівельні роботи на земельній ділянці площею 0,125 га, кадастровий номер :22:002:1786 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що в АДРЕСА_1 , до набрання законної сили рішенням суду в даній справі.

Апеляційний суд вважає, що заходи забезпечення позову, які просив застосувати позивач, є допустимими та співмірними із заявленими позивачем вимогами та за змістом не є тотожними позовним вимогам.

У випадку невжиття заходів забезпечення позову може бути утруднено чи взагалі унеможливлено виконання можливого рішення суду, що вимагатиме ініціювання нових судових процесів для відновлення прав позивача у разі їх порушення та може завдати шкоди обом сторонам спору.

Запропонований позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача,оскільки обмежується лише можливість проводити будівельні роботи на відповідному об`єкті у межах розумних строків (до набрання законної сили рішенням суду у цьому спорі).

При цьому, колегія суддів враховує те, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер та не вплине на права і обов`язки осіб, які не є учасниками даної справи.

У разі, якщо потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпаде або зміняться обставини, що зумовили його застосування, сторони у справі не позбавлені можливості звернутись до суду з питанням про скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.368, 376, 382,384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 21 травня 2024 року - скасувати.

Прийняти нову ухвалу, якою заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 задовольнити.

Заборонити ОСОБА_2 чи будь-якій іншій особі проводити будь-які підготовчі та/або будівельні роботи на земельній ділянці площею 0,125 га, кадастровий номер :22:002:1786 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що в АДРЕСА_1 , до набрання законної сили рішенням суду в даній справі.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І. О. Максюта

Судді: І.В. Бойчук

В.Д. Фединяк

Повний текст постанови складено 15 липня 2024 року.