Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1935/24
Провадження № 6/376/29/2024
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

"26" червня 2024 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Батовріна І.Г.

розглянувши заяву ОСОБА_1 , про поворот виконання рішення (постанови Національної поліції України про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 4АВ 04914470 від 17.02.2024) в порядку п.п. 5, 10 ст. 444 Цивільного процесуального кодексу України

встановив:

До Сквирського районного суду Київської області із заявою звернувся ОСОБА_1 , в якій просить постановити ухвалу про поворот виконання постанови Департаменту патрульної поліції про накладення адміністративного стягнення № 4АВ 04914470 від 17.02.2024, зокрема, стягнути грошові кошти в розмірі 1 017,00 (Одна тисяча сімнадцять) гривень 00 копійок на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) з Департаменту патрульної поліції (; 03048, місто Київ, вулиця Ернста, 3) та/або рахунків органів ДВС (якщо ці кошти не перераховано стягувану).

Заяву обгрунтував тим, що 17.02.2024 Національною поліцією України видано постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 4АВ 04914470 за ст. 14-2 КУпАП (перевищення швидкості транспортним засобом (Mitsubishi OUTLANDER, номерний знак НОМЕР_2 ), який належить на праві приватної власності Корпорації «ІСД», заявник якої виконує повноваження керівника. 27.05.2024 за вказаною постановою відкрито виконавче провадження за № 75140108 про стягнення витрат в розмірі 1 017,00 грн. 29.05.2024 виконавче провадження № 75140108 закінчено. Рішенням Департаменту патрульної поліції скасовано постанови та закрито провадження у справах про адміністративні правопорушення від 17.02.2024 серії 4АВ № 04914470, від 19.03.2024 серії 4АВ № 05287218, від 23.03.2024 серії 4АВ № 05331466, № 05333214. До Сквирського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції надіслано лист щодо повернення виконавчих документів без виконання. Станом на 14.06.2024 кошти в розмірі 1 017,00 грн. не повернуті, що і стало підставою для звернення до суду із заявою про поворот виконання рішення.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суддя дійшов висновку що заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства з наступних підстав.

За змістом ст.125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.

За вимогами частини першої статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах установленої компетенції.

За змістом ст. 1 ЦПК України, Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ст. 444 ЦПК України, (на яку посилається заявник), суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо скасовано рішення третейського суду, боржникові повертається все те, що з нього стягнуто на користь стягувача за вказаним рішенням.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується.

При вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову.

Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Відповідно до ст. 446 ЦПК України, процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом. Процесуальні питання, пов`язані з виконанням рішень інших органів (посадових осіб), вирішуються судом за місцем виконання відповідного рішення.

Поворот виконання рішення це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Отже, поворот виконання рішення, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано саме судове рішення.

Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнені кошти за скасованим судовим рішенням у разі відсутності обмежень, установлених законом.

Подібні висновки зроблені у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 336/9595/14 (провадження № 61-14640сво18), у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2019 року у справі № 569/15646/16-ц (провадження № 14-375цс19) та постанові Верховного Суду у складі Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2022 року у справі № 405/3788/19 (провадження № 61-826св22).

При стягненны грошових коштів, які були набуті на підставі судового рішення, яке в подальшому було змінене/скасоване належним способом захисту порушених прав є звернення до суду із заявою про поворот виконання судового рішення.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник просить постановити ухвалу про поворот виконання постанови Департаменту патрульної поліції про накладення адміністративного стягнення та стягнути на його користь грошові кошти.

Отже, підсумовуючи вищевикладене, по вказаній заяві слід відмовити у відкритті провадження, оскільки дане питання не може бути вирішено в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно з п. 1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

При цьому суд не роз"яснює заявнику до юрисдикції якого суду віднесено розгляд данрої заяви, оскільки вказана заява не підлягає розгляду в суді взагалі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4,19,186,315,258-261,353-354 ЦПК України, -

постановив:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , про поворот виконання рішення (постанови Національної поліції України про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 4АВ 04914470 від 17.02.2024).

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Батовріна