ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/266/24 Доповідач: Воронцова Л.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач): Воронцової Л.П ,

суддів: Кутурланової О.В.,

Майданіка В.В.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в м. Херсоні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс", філії "Херсонський обласний автомобільно-учбовий комбінат" Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс", треті особи: Головне управління Національної поліції в Херсонській області, Херсонська обласна прокуратура, про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

В березні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в рішенні Херсонського міського суду Херсонської областівід 13 жовтня 2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс", філії "Херсонський обласний автомобільно-учбовий комбінат" Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс", треті особи: Головне управління Національної поліції в Херсонській області, Херсонська обласна прокуратура, про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення коштів

(а.с. 119-165 т. 10).

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 13 жовтня 2021 року відмовлено (а.с. 24 т. 13).

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заявник фактично намагається змінити описову та мотивувальну частину рішення суду, в обґрунтування своїх вимог наводить власні міркування, які фактично зводяться до незгоди з висновками суду, зазначене ОСОБА_1 не є описками чи арифметичними помилками в рішенні суду, а є незгодою з викладенням судом обставин та їх оцінкою, тому відсутні правові підстави для задоволення його заяви.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушенням судом першої інстанції норм процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що оскаржувана ухвала не відповідає завданню цивільного судочинства. Ухвала суду є не обґрунтованою, оскільки суд не з`ясував обставин, з приводу яких була подана заява, порушив п. 1, 3 ч. 1 статті 264 ЦПК України та залишив невирішеними питання, які вирішує суд під час ухвалення судового рішення , а саме: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалася заява; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Крім того, суд порушив п. 7 ч. 1, п. 1-6 ч. 4, п. 1 ч. 5 статті 265 ЦПК України, а саме: у вступній частині рішення не зазначив вимоги позивача; у мотивувальній частині рішення не зазначив фактичні обставини, на які посилався позивач (не встановлені відповідні обставини судом); не надав мотивованої оцінки кожному аргументу, наведеному позивачем щодо наявності підстав для задоволення заяви, аргументам, на які посилався позивач; не зазначив ким порушені права чи інтереси, за захистом яких звернувся позивач до суду; не зазначив норми права, на які посилався позивач; у резолютивній частині рішення не зазначив висновок про задоволення заяви щодо кожної описки, яких суд припустився; не врахував висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017).

Інші доводи апеляційної скарги зводяться до повторення змісту заяви про виправлення описки.

Просив скасувати ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року, матеріали справи направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

24 червня 2024 року ОСОБА_1 подав до суду апеляційної інстанції клопотання про долучення доказів, а саме: письмові зауваження з приводу неповноти або неправильності протоколу вчинення окремої процесуальної дії від 23 травня 2024 року, заяву про виправлення описки в судовому рішенні від 12 березня 2024 року, заяву про перегляд справи № 766/21922/19 від 21 червня 2024 року, клопотання про долучення доказів від 13 жовтня 2021 року, клопотання про долучення доказів від 24 вересня 2021 року, додаткові пояснення у справі від 20 вересня 2021 року, додаткові пояснення у справі від 15 квітня 2020 року, клопотання про долучення доказів від 21 лютого 2022 року, лист філії "Херсонський обласний автомобільно-учбовий комбінат" Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс" № 43-217 від 21 вересня 2020 року, повідомлення "Херсонського обласного автомобільно-учбового комбінату" Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс" № 43-314 від 05 липня 2021 року, скріншот електронної скриньки від 20 вересня 2021 року.

Вказане клопотання про приєднання доказів задоволенню не підлягає, оскільки вище зазначені документи вже є у матеріалах даної справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19 (внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення), 37 - 40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Отже, апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів дійшла такого висновку.

Згідно із частиною першою статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Відповідно до пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) зазначено, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Таким чином, диспозиція статті 269 ЦПК України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення.

Згідно із частиною першою статті 43 та частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

З матеріалів справи вбачається, що в обґрунтування своїх вимог про виправлення описки в рішенні Херсонського міського суду Херсонської області від 13 жовтня 2021 року заявник послався на неточності та неповноту в тексті рішення суду, навів власні пояснення, які, на його думку, повинен був викласти суд в мотивувальній частині рішення.

Ухвалюючи оскаржене судове рішення та вирішуючи питання про виправлення в ньому описки, суд першої інстанції навів мотиви ухвалених ним рішень.

Врахувавши вище зазначене колегія суддів дійшла висновку, що описки, які зазначив ОСОБА_1 у своїй заяві, в рішенні Херсонського міського суду Херсонської області від 13 жовтня 2021 року не допущено, а вимоги останнього зводяться до незгоди із судовим рішенням та є фактично порушенням питання про зміну його змісту, що не відповідає завданням цивільного судочинства.

Крім того, постановою Херсонського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року, за результатами перегляду апеляційної скарги ОСОБА_1 , рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13 жовтня 2021 року та ухвалу суду від 21 грудня 2023 року про ухвалення додаткового рішення в цивільній справі № 766/21922/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Українського державного підприємства по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів "Укрінтеравтосервіс", треті особи: Головне управління Національної поліції в Херсонській області, Херсонська обласна прокуратура про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення коштів залишено без змін.

За змістом статті 269 ЦПК України після проголошення рішення суд, що його ухвалив, не може сам скасувати або змінити власне рішення, тому, за загальним правилом, допущені недоліки судового рішення виправляються судом вищої інстанції. Відтак позивач, після залишення його апеляційної скарги без задоволення, вирішив змінити висновок суду першої інстанції у спосіб, не передбачений вимогами чинного цивільного процесуального законодавства.

Під час вирішення питання про виправлення описок та арифметичних помилок у рішенні суд позбавлений можливості перевіряти законність та обґрунтованість цього судового рішення.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зазначені позивачем обставини не є описками у розумінні статті 269 ЦПК України, рішення суду не містить неточностей, які можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення, а також на його правосудність, відтак підстави для задоволення заяви про виправлення описок відсутні.

Інші доводи апеляційної скарги не впливають на законність оскаржуваної ухвали.

Враховуючи вищевикладене, доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, ухвала суду першої інстанції про відмову у виправленні описки у судовому рішенні постановлена відповідно до вимог матеріального та процесуального законодавства, а тому підстави для її скасування відсутні.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року - без змін.

Керуючись статтями 367, 374,379, 382 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення .

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л.П. Воронцова

Судді: О.В. Кутурланова

В.В. Майданік