Справа № 464/4524/20
пр.№ 2-с/464/194/24
УХВАЛА

08 липня 2024 року м.Львів

Суддя Сихівського районного суду м.Львова Шашуріна Г.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу,

у с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу Сихівського районного суду м.Львова від 16 вересня 2020 року по справі № 464/4524/20.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 липня 2024 року таку передано на розгляд судді Шашуріній Г.О.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшла наступного висновку.

06 вересня 2020 року у цивільній справі № 464/4524/20 у порядку наказного провадження Сихівським районним судом м.Львова видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго»: 13 668,14 грн заборгованості за послуги з централізованого опалення та послуги з централізованого постачання гарячої води; 261,94 грн інфляційних нарахувань; 283,79 грн 3% річних; 210,20 грн судових витрат по сплаті судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 травня 2024 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 вже подавалась аналогічна заява про скасування судового наказу, яку ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 06 травня 2024 року повернуто без розгляду, мотивуючи наступним.

Статтею 170 ЦПК України передбачено форму і зміст заяви про скасування судового наказу. Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява підписується боржником або його представником. У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Заяву про скасування судового наказу подано ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , який не виступає боржником по такому наказу. Одночасно останній у поданій заяві покликається на те, що боржники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 померли, на підтвердження чого долучив копію свідоцтв про смерть останніх.

У разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив (ст.55 ЦПК України).

За умовами ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховним Судом у постанові від 13 вересня 2023 року сформульовано правову позицію про те, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Разом з тим, заявником не долучено жодних доказів на підтвердження факту правонаступництва та спадкування. За таких обставин суддя позбавлений можливості встановити факт процесуального правонаступництва.

Враховуючи те, що заявник ОСОБА_2 згідно із вимогами законодавства не наділений правом звертатися до суду з заявою про скасування судового наказу, за яким він не є боржником, подану ним заяву повернуто без розгляду.

Натомість, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , повторно подано заяву про скасування судового наказу, без долучення жодних доказів на підтвердження факту правонаступництва та спадкування. Подане до заяви розпорядження Сихівської районної адміністрації Львівської міської ради від 14 грудня 2023 року про зміну договору найму жилих приміщень на квартиру АДРЕСА_1 не підтверджує вказані обставини.

Відповідно до п.11 ч.3 ст.2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Як регламентовано п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Частиною 3 ст.44 ЦПК України визначено, якщо подання заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.44 ЦПК України).

Законодавець відносить вирішення питання про визнання тих чи інших дій зловживанням процесуальними правами до виключної компетенції судів. Подавати клопотання (заяви) для вирішення питання за відсутності інших підстав або нових обставин надає можливість суду визнати такі дії зловживанням процесуальними правами залежно від конкретних обставин, і, що важливо для конкретної даної ситуації, - за умови якщо таке питання вже вирішено судом.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11 грудня 2019 року у справі № 58/505, від 28 квітня 2020 у справі № 910/6245/19, від 20 серпня 2020 року у справі № 50з-20, від 07 вересня 2020 року у справі № 910/16497/19.

Судом установлено, що заявник повторно звертається до Сихівського районного суду м.Львова із заявою про скасування судового наказу, яке вже було предметом розгляду, інші підстави або нові обставини відсутні. Зважаючи на викладене, чергове звернення із заявою про вирішення питання, яке вже вирішено судом, та вимога від суду надати іншу правову оцінку тим самим обставинам, без зазначення інших підстав або нових обставин, є нічим іншим як зловживанням процесуальними правами.

При таких обставинах, у зв`язку зі зловживанням стороною своїми процесуальними правами шляхом подання ідентичної заяви, вирішеної по суті, за відсутності інших підстав або нових обставин, суперечить завданню цивільного судочинства, а тому заява в порядку ч.3 ст.44 ЦПК України підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст.44, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а:

Заяву про скасування судового наказу повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом 15 днів згідно з вимогами ст.ст.351-356 ЦПК України.

Повне судове рішення складено та підписано 08 липня 2024 року.

Суддя Г.О.Шашуріна