Справа № 275/1116/24
26 грудня 2024 року селище Брусилів
Брусилівський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Миколайчука П.В.,
зі секретарем судових засідань Довгаленко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду селища Брусилів цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
Представник позивача АТ «Акцент-Банк» Шкапенко О.В. звернувся з позовною заявою, якою просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 22.10.2023 в розмірі 22 160,10 грн та судові витрати.
Внаслідок невиконання відповідачкою своїх зобов`язань станом на 18.09.2024 утворилась заборгованість в сумі 22 160,10 грн, з яких: 18 659,53 грн - заборгованість за кредитом та 3 500,57 грн - заборгованість за відсотками.
Посилаючись на зазначене, позивач просить стягнути з відповідачки вказану заборгованість за кредитним договором та судові витрати.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії
Ухвалою від 16.10.2024 у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін (а.с. 46).
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечив проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення.
Відповідачка в судове засідання не з`явилася, відзиву на позовну заяву не надіслала, клопотань про продовження/поновлення строку для надання відзиву не надавала. Копію ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви з додатками було направлено відповідачці в порядку, визначеному ЦПК України, однак позовна заява з додатками повернулися до суду не врученими адресату з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
З урахуванням викладеного, відсутності клопотань сторін про призначення розгляду справи в судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у справі матеріалами.
Оскільки зі сторони позивача не вбачається заперечень проти заочного розгляду справи, а відповідачка належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, повторно в судове засідання не з`явився, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України.
Фактичні обставини встановлені судом
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 22.10.2023 відповідачка підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-БАНК», за змістом якої погодилася з тим, що ця заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг, розміщеними за посиланням https//a-bank.com.ua, між нею та АТ «А-БАНК» становлять договір про надання банківських послуг. У заяві відповідачка засвідчила, що надані нею документи є чинними, ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК», засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем для вчинення правочинів та платіжних операцій (а.с. 7).
22.10.2022 сторонами підписано заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, в якій погоджено, що пільговий період користування кредитним лімітом становить 62 дні за ставкою 0,000001 %, у разі виходу з пільгового періоду на кредит нараховуватиметься процентна ставка 3,4% на місяць. Строк кредитування (строк дії кредитної лінії) 240 місяців. Порядок погашення щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 4% від заборгованості та не менше нарахованих відсотків, та не менше 100 грн й не більше повного розміру заборгованості. У разі невиконання зобов`язання застосовується ставка 6,8%, яка нараховується не загальну суму заборгованості.(а.с. 8).
Паспортом споживчого кредиту передбачена пільгова процентна ставка 0,000001% до 62 днів; базова процентна ставка 40,8% на рік. (а.с.10-11)
З довідки за картками встановлено, що відповідачці відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано дві картки, строком дії до грудня 2031 року (а.с. 15).
У період з 22.10.2023 по 09.11.2023 відповідачу неодноразово збільшувався та зменшувався кредитний ліміт (а.с. 16).
ОСОБА_1 користувалася кредитними коштами, що підтверджується випискою по картці від.18.09.2024 (а.с. 11-14).
Зі змісту розрахунку заборгованості відповідачки за кредитним договором №б/н від 22.10.2022 вбачається, що станом на 18.09.2024 розмір заборгованості становить 22 160,10 грн, з яких: 18 659,53 грн - заборгованість за кредитом та 3 500,57 грн - заборгованість за відсотками за користування кредитом (а.с. 6).
Інших доказів суду надано не було.
Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини
Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в ст.3 ЦК України.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України).
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1, ст.ст.15-16 ЦК України).
Відповідно до ст.6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст.627 ЦК України).
Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені в ст.11 ЦК України, зокрема з договорів та інших правочинів.
Відповідно до ч.1, 2 ст.202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво-чи багатосторонніми (договори).
За змістом ч. 1, 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Згідно ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умовами, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Ч.1 ст.638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України).
Кредитний договір укладається у письмові формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України).
Згідно з ч.1 ст.633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, окрім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків при застосуванні конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Акцент-Банк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст.ст.633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності. За такими принципами: кожна сторонами повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч.3 ст. 2 ЦПК України); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Тягар доказування покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України).
Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідачка не надала суду заперечень на позов та будь-яких доказів на спростування доводів позивача.
Враховуючи те, що відповідачка не виконала передбачені кредитним договором і законом зобов`язання, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, а позивачем надано достатні та належні докази на підтвердження істотного порушення відповідачкою умов кредитного договору та існування заборгованості, зазначеної в позовній заяві, то суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат
Відповідно до положень ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають до стягнення понесені і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме - судовий збір в розмірі 3028, 00 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 76, 81, 141, 280, 259, 263-268, 354 ЦПК України, ст. ст. 526, 530, 527, 551, 626, 628, 633, 634, 638, 1048, 1049, 1050, 1054, 1055, 1056-1, ЦК України, суд,
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Акцент-Банк" заборгованість за кредитом у розмірі 22 160 (двадцять дві тисячі сто шістдесят) гривень 10 копійок та сплачений судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте Брусилівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Повний текст заочного рішення складено 27.12.2024
Сторони у справі:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Суддя П.В. Миколайчук