РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/187/24

Провадження № 2-о/293/19/2024

11 липня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

Головуючого судді - Лось Л.В.

Присяжних Проценко С.М., Шелігацької Т.В.

за участі секретаря судового засідання Мудрик В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Черняхів заяву ОСОБА_1

Заінтересовані особи:

1. Орган опіки та піклування виконавчого комітету Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області

2. ОСОБА_2

про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі.

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить:

- визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним;

- встановити опіку над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 опікуном над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 07.02.2024 суд прийняв заяву про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив здійснювати розгляд справи за правилами окремого провадження в складі одного судді і двох присяжних. Судовий розгляд справи призначено на 29.02.2024.

Ухвалою суду від 29.02.2024, яка у порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання 29.02.2024, суд постановив витребувати з Черняхівського ТМО медичну картку амбулаторно хворого ОСОБА_2 та відкласти розгляд справи на 06.03.2024.

04.03.2024 на адресу суду надійшла медична картка амбулаторно хворого ОСОБА_2 .

Ухвалою від 06.03.2024 суд призначив у справі судову психіатричну експертизу для визначення психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Провадження у справі зупинив на час проведення судово-психіатричної експертизи.

01.05.2024 на адресу суду від Житомирської філії судових експертиз Державної установи "Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України" повернуті матеріали справи № 293/187/24 та ухвала суду від 06.03.2024 без виконання.

Ухвалою від 08.05.2024 суд поновив провадження у справі, розгляд справи по суті призначив на 15.05.2024.

Ухвалою від 15.05.2024 суд призначив у справі судову психіатричну експертизу для визначення психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Провадження у справі зупинено на час проведення судово-психіатричної експертизи.

02.07.2024 на адресу суду від Житомирської філії судових експертиз Державної установи "Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України" повернуті матеріали справи № 293/187/24,На вконання вимог ухвали суду від 15.05.2024 надано висновок судово-психіатричної експертизи № 43-2024.

Ухвалою від 04.07.2024 суд поновив провадження у справ, призначив розгляд справи по суті на 11.07.2024.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаною заявою, у якій просить визнати недієздатним свого рідного брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити над ним опіку та призначити його опікуном.

В обґрунтування заяви вказує, що ОСОБА_2 являється його рідним братом, який є інвалідом першої групи з дитинства, безстроково. Причиною його інвалідності є хронічне психічне захворювання, яке призводить до того, що він має обмеження життєдіяльності до самообслуговування до орієнтації, спілкування та контролю за своєю поведінкою. Зазначає, що ОСОБА_2 не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, і потребує як медичного нагляду і лікування, так і постійної сторонньої допомоги і контролю, у зв`язку з чим перебуває на обліку у лікаря-психіатра.

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.11.2021 ОСОБА_2 було визнано недієздатним та призначено ОСОБА_1 опікуном. Однак клопотання про продовження строку дії даного рішення у встановлений порядок термін до суду не подано.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_2 не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, він може поставити себе у скрутний матеріальний стан, стати жертвою недобросовісних людей, а тому з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав ОСОБА_2 заявник просить визнати останнього недієздатним та встановити над ним опіку.

Заявник у судове засідання не з"явився, про дату час та місце розгляду спарви був повідомлений своєчасно та належним чином. 11.07.2024 на адресу суду подав клопотання про розгляд заяви у його відсутність. Просить задовольнити подану до суду заяву.

Заінтересована особа Орган опіки та піклуванняЧерняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області повноважного представника у судове засідання не направив. Про час та місце розгляду заяви повідомлені своєчасно та належним чином.

11.07.2024 на адресу суду від Органу опіки та піклування Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської надійшов всиновок про доцільність призначення ОСОБА_1 опікуном над ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Зважаючи на клопотання учасників справи, суд дійшов висновку про розгляд справи без участі сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 11.07.2024 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд підписав рішення суду.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що заявник, ОСОБА_1 , являється рідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження наявних у матеріалах справи (а.с.9,10).

Згідно з довідкою серії 58 Ш № 360864 від 25.11.2003 ОСОБА_2 є інвалідом першої групи з дитинства, безстроково (а.с. 11).

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.11.2021 у справі №293/2215/20, визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця с.Сліпчиці Черняхівського району Житомирської області, недієздатним. Встанолено над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку. Опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його майна призначено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановлено строк дії рішення два роки.

Строк дії рішення суду у справі №293/2215/20 від 24.11.2021 не продовжувався.

Рішенням виконавчого комітету Черняхівської селищної ради №38 від 28.03.2024 "Про затвердження висновку органу опіки та підклування Черняхівської селищної ради" затверджений висновок, яким вирішено вважати можливим призначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , опікуном брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає там же.

Ухвалою від 15.05.2024 суд за клопотанням заявника призначив у справі судову психіатричну експертизу для визначення психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.77-79).

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

- чи хворіє (страждає) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на психічні захворювання? Якщо так, то на які саме;

- чи здатний ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з огляду на свій психічний стан розуміти значення своїх дій та керувати ними?;

- чи потребує ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлення опіки?;

- чи має ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактичну можливість за станом здоров`я, з`явитись у судове засідання та дати пояснення по суті справи?

Згідно з висновком судово-психіатричного експерта №43-2024 від 05.06.2024 (а.с.85-86):

- ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявляє клінічні ознаки стійкого, хронічного психічного розладу важкої розумової відсталості (різко вираженої імбецильності) з емоційно-вольовою нестійкістю та порушенням поведінки (F72.1 МКХ-10).

- ОСОБА_3 не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

- чи потребує ОСОБА_4 встановлення над ним опіки не ходить до компетенції СПЕ;

- враховуючи психічний стан ОСОБА_2 , його присутність в судовому засіданні недоцільна.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частина 1 ст. 5 ЦПК України визначає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п.1 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги (ч. 3 ст. 296 ЦПК України).

Частина 1 ст. 295 ЦПК України вказує на те, що заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, у тому числі неповнолітньої особи, чи визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу.

В силу приписів ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Статтею 41 ЦК України передбачено правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною, а саме: над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка; недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Крім того, відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун.

Законодавство України встановлює презумпцію психічного здоров`я людини, якщо інше не буде встановлено в законному порядку.

Відповідно до ст.3 Закону України "Про психіатричну допомогу" кожна особа вважається такою, що не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах і в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Стаття 1 вказаного Закону визначає психічний розлад як розлад психічної діяльності (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті), який позбавляє особу здатності адекватно усвідомлювати навколишню дійсність, свій психічний стан і поведінку. При цьому діагноз психічного розладу не може базуватися на незгоді особи з існуючими в суспільстві політичними, моральними, правовими, релігійними, культурними цінностями або на будь-яких інших підставах, безпосередньо не пов`язаних зі станом її психічного здоров`я (ч. 1 ст. 7 Закону).

Згідно з ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Оскільки строк дії рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.11.2021 у справі № 293/2215/20 не продовжено, заявник змушений звернутися до суду.

Висновком судово-психіатричної експертизи встановлено, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними, тому суд вбачає достатньо підстав для задоволення заяви та визнання ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним.

Згідно ч.1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Опіка (піклування) є особливою формою державної турботи про неповнолітніх дітей, що залишились без піклування батьків, та повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів.

Порядок встановлення опіки над особою, яка визнана судом недієздатною, виконання опікуном своїх обов`язків та звільнення від повноважень опікуна визначений гл. 6 ЦК України та Правилами опіки та піклування, затвердженими наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 (далі - Правила).

Статтею 55 ЦК України, визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Вимогами ст. 58 ЦК України, передбачено, що опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Згідно з ч.1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно ст. 63 ЦК України, опікуна або піклувальника призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою.

Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (утому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Таким чином, оскільки заявник ОСОБА_1 перебуває в родинних відносинах з ОСОБА_2 , та є рідними братами,за місцем проживання характеризується позитивно, немає медичних протипоказань для здійснення повноважень опікуна, а також враховуючи, останній може виконувати обов`язки опікуна, має бажання проводити догляд, що в сукупності дає підстави вважати можливим виконання ОСОБА_1 обов`язків опікуна над недієздатним ОСОБА_2 .

Згідно з положеннями ст. 67 ЦК України, опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Опікун має право вимагати повернення підопічного від осіб, які тримають його без законної підстави. Опікун вчиняє правочини від імені та в інтересах підопічного. Опікун зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного.

При цьому судом враховується, що інші особи, які бажають прийняти опіку над недієздатним ОСОБА_2 відсутні.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 недієздатним та встановленням над ним опіки.

Частинами 1-3 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зважаючи на викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення поданої до суду заяви.

Розподіл судових витрат

Судові витрати у виді судового збору віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13,79,81,91,141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273,293,354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - недієздатним.

3. Встановити над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку.

4. Призначити недієздатному ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опікуна - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

5. Визначити строк дії рішення про визнання ОСОБА_2 недієздатним два роки, з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

6. Роз`яснити, що клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного рішенням суду.

Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

7. Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати органу опіки та піклування та органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Заявник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Заінтересовані особи:

1. Орган опіки та піклування виконавчого комітету Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області (адреса місця знаходження: майдан Рад, 2, с-ще Черняхів, Житомирська область, 12301, )

2. ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Суддя Людмила ЛОСЬ

Присяжні: Сергій ПРОЦЕНКО

Тетяна ШЕЛІГАЦЬКА