Справа № 624/375/24
провадження № 2/624/160/24
УХВАЛА

10 липня 2024 року Кегичівський районний суд Харківської області у складі: головуючої судді Богачової Т.В., з участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в селищі Кегичівка, Красноградського району, Харківської області клопотання позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Кегичівської селищної ради Харківської області про встановлення факту родинних відносин

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з позовом про встановлення юридичного факту, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала у селищі Слобожанське Красноградського району Харківської області і померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є мамою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позовна заява обгрунтована тим, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була мамою позивача і померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Їй належала квартира АДРЕСА_1 . На день смерті мама у шлюбі не перебувала, заповіту не залишила і тому позивач є спадкоємцем першої черги за законом. Позивач зверталася до нотаріальної контори із заявою для прийняття спадщини матері. Проте, постановою від 02.04.2024 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до встановлення факту родинних відносин, оскільки відсутні документи, що підтверджують родинні стосунки між позивачем ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_2 . Тобто, поза судом неможливо встановити родинний зв`язок між мною та мамою, у зв`язку з невідповідністю в прізвищах заявника та померлої. Невідповідності у прізвищі ОСОБА_3 і ОСОБА_4 виникали доволі часто у зв`язку з некоректним перекладом з російської мови і неправильним застосування правил відмінюванням прізвищ. Про це свідчить безліч документів, а саме: трудова книжка матері, її почесні грамоти, свідоцтво до нагороди «Ветеран праці», свідоцтво про народження та одруження діда позивача, ОСОБА_5 Дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_6 ». У свідоцтві про народження позивача матір`ю зазначена ОСОБА_7 . 26.04.1980 позивач уклала шлюб і змінила прізвище на « ОСОБА_8 ». Позивачу відомо, що до її народження мати виходила заміж і виїздила до Казахстану. Актовий запис про розірвання шлюбу чи зміну прізвища в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутні. Будь-які документи, що засвідчують шлюб матері чи зміну нею прізвища не збереглись. Після народження позивача, мати з позивачем повернулись в Україну і були зареєстровані разом за адресою АДРЕСА_2 . Потім позивач проживала у с. Власівка разом з дідом, ОСОБА_5 та бабою, ОСОБА_9 , які є батьками матері, ОСОБА_2 . Згодом позивач навчалась у середній школі с. Чапаєве Кегичівського району, де у відомостях про батьків учнів школи зазначено ім`я матері позивача як ОСОБА_10 .

Позивачем було подане клопотання про витребування з Красноградського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Красноградському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) витяг з державного реєстру про шлюб ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з 1960 по 1970 роки.

Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи у судове засідання не з`явились.

Позивач заявила про розгляд справи без її участі.

Від відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі його представника.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглядаючи заявлене позивачем клопотання, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданням підготовчого провадження є, зокрема, вчинення дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Задоволення клопотання про витребування судом доказів є можливим за умови, якщо особа, яка його заявляє, доведе, що є складнощі в їх отриманні, підстави, за яких заявник вважає, що докази знаходяться в іншої особи, належність доказів та допустимість засобів доказування.

За таких обставин, суд вважає клопотання такими, що підлягає задоволенню, оскільки зазначені докази, мають значення для вирішення справи, тобто є доказом в розумінні ст. 76 ЦПК України, а позивач не має можливості отримати їх самостійно.

Відповідно до ч. 5 ст. 198 ЦПК України, у зв`язку з витребуванням нових доказів, суд оголошує у підготовчому засіданні перерву.

Керуючись ст.ст. 83, 84, 189, 197, 198, 260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання про витребування доказів - задовольнити.

Зобов`язати Красноградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Красноградському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) надати до суду витяг з державного реєстру про шлюб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з 1960 по 1970 роки.

Докази надати до 14 серпня 2024 року .

Оголосити у підготовчому засіданні перерву до 15 години 00 хвилин 14 серпня 2024 року.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7-9 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України за невиконання ухвали з відповідальної особи може бути стягнуто штраф в дохід державного бюджету у сумі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати суду докази.

У підготовче засідання викликати учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В. Богачова