У Х В А Л А

І МЕ Н Е М У К Р А Ї Н И

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

27.12.2024 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Наумова Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до першого відповідача ОСОБА_2 , до другого відповідача ОСОБА_3 , про припинення права власності на частку у спільному майні з виплатою її вартості,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернувся в суд з позовною заявою до першого відповідача ОСОБА_2 , до другого відповідача ОСОБА_3 , про припинення права власності на частку у спільному майні з виплатою її вартості, згідно якої просить

-припинити право власності ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на частку у спільному майні, на частку та право власності ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , на частку у спільному житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 з виплатою їм вартості, яка буде визначена в процесі розгляду справи та визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , право власності на зазначені частки вищенаведеного нерухомого майна.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, відповідно до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З викладеного вбачається, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Із позову вбачається, що позивач просить припинити право власності ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на частку у спільному майні, на частку та право власності ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , на частку у спільному житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 з виплатою їм вартості, яка буде визначена в процесі розгляду справи та визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , право власності на зазначені частки вищенаведеного нерухомого майна.

Виходячи із змісту прохальної частини позову, позивачем у даному випадку не конкретизовано предмет позову, а саме, до кожного відповідача конкретно.

Прохальна частина має особливо важливе значення при розгляді справи з огляду на застосування принципу диспозитивності розгляду, оскільки є тією формою захисту, яку просить позивач у суду, тому вона має бути чітко та конкретизовано сформульовано, уникаючи загальних тез, а тому в даному випадку позивачу необхідно уточнити позовні вимоги до кожного відповідача окремо, оскільки в прохальній частині є об`єднаними та не конкретизовані.

Відтак, позивачу потрібно уточнити позовній вимоги прохальної частини до кожного відповідача окремо розділивши їх.

Згідно ст. 177 ч. 4 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додана квитанція про сплату судового збору за вимогу майнового характеру у сумі 3 826,67 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем зазначено ціну позову 382 667,25 грн., та вказує, що вартість будинку становить 510223 грн. згідно зі Звіту про оцінку майна «Висновку про вартість об?єкта оцінки» № від 18.06.2024 рок.

Відповідно вартість частки наведеного майна, що належить ОСОБА_2 становить 510223 / 2 = 255111,50 грн., що входить у ціну позову.

Відповідно вартість частки наведеного майна, що належить ОСОБА_3 становить 510223 / 4 = 127555,75 грн., що входить у ціну позову.

Однак, варто зазначити що долучений до матеріалів звіт про оцінку майна яво не відповідає його дійсній вартості. Відповідно до вимог законодавства судовий збір з позовної заяви визначається з урахуванням дійсної вартості спірного майна на момент звернення до суду, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну.

Відтак, в позовній заяві слід вказати ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду та надати суду звіт про оцінку об`єкта нерухомого майна який відповідає дійсній вартості майна та оплатити судовий збір у встановленому порядку і розмірі.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, суд звертає увагу, що позивач повинен визначити вартість оспорюваного майна на час звернення до суду, зазначити ціну позову та сплатити судовий збір у відповідному розмірі за вказану позовну вимогу, що складає 15 140 грн., (3025*5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), відтак позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 11 313,33 грн. Оскільки, зазначена оцінка майна не відповідає дійсній оцінці на момент звернення до суду.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що до позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідності до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України, шляхом подання до суду позовної заяви в новій редакції з усуненням виявлених недоліків та надання її копій відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до першого відповідача ОСОБА_2 , до другого відповідача ОСОБА_3 , про припинення права власності на частку у спільному майні з виплатою її вартості залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Наумова