Справа № 646/6497/24
№ провадження 2/646/2566/2024
У Х В А Л А

про забезпечення позову

"09" липня 2024 р. м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Шиховцова А.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_3 перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.06.2024 у даній цивільній справі відкрите провадження за правилами загального позовного провадження.

08.07.2024 від позивача через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про забезпечення позову, відповідно до якої позивач просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

Позивач заяву про забезпечення позову мотивує тим, що перебуваючи в зареєстрованому шлюбі з відповідачем 24.10.2003 вони придбали житловий будинок за спільні кошти подружжя за 36400 грн. Покупцем будинку за цим договором вказаний відповідач - ОСОБА_2 . Після купівлі цього будинку сторони проживали в ньому разом. Позивач зазначає, що як дружина вона має право на поділ цього будинку, який належить їм з відповідачем на праві спільної сумісної власності, частки у цьому будинку є між ними рівними. Позивачу стало відомо, що відповідач має намір продати спірний будинок та займається пошуками покупця. Оригінал договору купівлі-продажу та витягу про реєстрацію права власності на будинок знаходяться у позивача, проте відповідач ОСОБА_2 може отримати в нотаріуса дублікати цих документів та здійснити продаж будинку без згоди та відома позивача. Позивач вважає, що невжиття заходу забезпечення позову у виді арешту на частку будинку може істотно ускладнити або навіть унеможливити виконання рішення суду, у випадку задоволення позовних вимог. У випадку незабезпечення позову, відповідач має змогу продати весь будинок третім особам до ухвалення рішення судом, а поновлення прав позивача в спільній сумісній власності може стати неможливим. Разом з цим, накладення арешту на 1/2 частку спірного будинку, на думку позивача, не порушить прав власності відповідача, оскільки цей будинок є спільною сумісною власністю подружжя.

Відповідно до ч. 1ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Вивчивши матеріали справи, заяви про забезпечення позову, суд дійшов таких висновків.

За змістом ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України єдиною підставою для забезпечення позову є заява учасника справи. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів (п.4постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Згідно з п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, а також забезпечується встановленням обов`язку вчинити певні дії. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №383979662 від 21.06.2024 вбачається, що 24.10.2003 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківського округу Некрасова Н.А. зареєстровано права власності на житловий будинок «літ. А-2» з надвірними будівлями та спорудами загальною площею 132,4 кв.м., житловою площею 84,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 .

У своїй заяві позивач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

Верховний Суд в справі №643/12369/19 від 19.02.2021 зауважує, що арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна. Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна - це перешкода у вільному розпорядженню майном. Враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, їх вжиття щодо нерухомого майна не вимагає обмеження в користуванні ним, оскільки для найменшого порушення інтересів відповідача та збереження нерухомого майна обґрунтованою може бути визнана лише заборона відчуження такого нерухомого майна без позбавлення відповідача та інших осіб права користування ним.

Верховний Суд звертає увагу, що арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову.

З урахуванням підстав та змісту позову, надавши оцінку відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, балансу інтересам сторін, з огляду на викладене та на підставі наданих позивачем доказів, суд вбачає, що між сторонами дійсно існує спір щодо поділу майна, тому суд дійшов висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження: частки житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

Задовольняючи частково заяву представника позивача, суд виходить з того, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до відчуження спірних об`єктів нерухомого майна, що у випадку задоволення позову унеможливить ефективне відновлення прав позивача.

Суд звертає увагу, що захід забезпечення позову у виді заборони відчуження спірного майна є співмірним з вимогами позову.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову у виді заборони відчуження 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, реєстровий №2951 від 24.10.2003 до набрання законної сили рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна.

В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовити.

Копію ухвали про забезпечення позову надіслати учасникам справи для відома, Департаменту реєстрації Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4) для виконання.

Ухвала є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала про забезпечення позову набирає чинності з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.О. Шиховцова