Справа № 203/2528/24
Провадження № 2/0203/1198/2024
УХВАЛА

22.05.2024 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Єдаменко С.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, визнання недійсним правочину та скасування державної реєстрації права власності,

встановив:

20 травня 2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, визнання недійсним правочину та скасування державної реєстрації права власності.

Одночасно в позовній заяві позивач клопотав про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі. Дане клопотання позивач обґрунтовує тим, що він є потерпілим від злочину та на даний час перебуває у ОСОБА_4 .

Дослідивши заявлене клопотання та перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Частина 3 ст.136 ЦПК України, також передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Разом з тим, у ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у зв`язку із цим обставини, пов`язані із скрутним матеріальним становищем без надання доказів на підтвердження цього не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення від такої сплати.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, заявлене позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору взагалі не містить письмових доказів на підтвердження майнового стану позивача.

Згідно роз`яснення Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.1 постанови від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у чіткій відповідності до ЦПК, Закону України «Про судовий збір», забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами позивача щодо можливості звернення до суду та інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ.

Враховуючи викладене приходжу до висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання до суду позову.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до абз.3 п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За цих обставин, позивачу необхідно надати документ про сплату судового збору в розмірі 15 140 грн.

Згідно ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліку, а саме надання оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі 15 140 грн. (з обов`язковим наданням оригіналу квитанції про сплату), який підлягає перерахуванню на наступний рахунок: отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Центр.р/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998 ; рахунок отримувача UA0004631 ; код класифікації доходів бюджету 22030101 ; призначення платежу cудовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.136, 175-177, 185 ЦПК України, ст.4, 6, 8 Закону України «Про судовий збір», суддя

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, визнання недійсним правочину та скасування державної реєстрації права власності залишити без руху для усунення недоліку, зазначеного в ухвалі.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ним копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання в строк вимог закону вказаних в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Єдаменко