Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

№ 610/197/23

№ 2/610/12/2024

31 січня 2024 року

Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: Стригуненка В.М.

за участю

прокурора: Євсюкової Я.А. за довіреністю,

секретаря: Афоніної Д.О.,

розглянувши у місті Балаклія Ізюмського району Харківської області у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Донецької селищної територіальної громади Ізюмського району Харківської області в особі Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області, Державної екологічної інспекції у Харківській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

в с т а н о в и в:

28.06.2023 прокурор, посилаючись на ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», в інтересах держави в особі позивачів Державної селищної територіальної громади в особі Донецької селищної ради, Державної екологічної інспекції у Харківській області подав до суду позовну заяву, в якій просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на користь держави в особі Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області завдану державі внаслідок незаконної порубки матеріальну шкоду в сумі 177750,54 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги вказує про те, що вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13.09.2022, що набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді 5 років позбавлення волі (звільнено від покарання з випробуванням на 3р. і покладенням обов`язків); ОСОБА_2 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді 5 років позбавлення волі (звільнено від покарання з випробуванням на 3р. і покладенням обов`язків). Своїми діями ОСОБА_1 і ОСОБА_2 спричинили державі в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області матеріальну шкоду в розмірі 181750,54 грн, з яких під час досудового розслідування відповідачами було добровільно відшкодовано 4000 грн. Таким чином залишилось невідшкодованим 177750,54 грн матеріальної шкоди, яку відповідачі повинні відшкодувати, але у добровільному порядку відмовляються це робити. За вказаних обставин керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області звернувся в суд з цим позовом (а.с. 1-13).

Прокурор у суді позов підтримала із наведених у ньому підстав.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Харківській області подав письмову заяву про підтримку позову, розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с. 92).

Представник позивача Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області подав письмову заяву про підтримку позову, розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с. 75).

Відповідач ОСОБА_1 про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання (перебування) (а.с. 72), однак на пошту за отриманням судової повістки, копії позову з доданими до нього документами і в судове засідання не з`явився (а.с. 84), причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву та заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, поважності неявки не убачається.

Відповідач ОСОБА_2 подав письмову заяву про визнання позову, обізнаність з наслідками його визнання, розгляд справи за його відсутності (а.с. 64).

Судом встановлені такі обставини і визначені відповідні до них правовідносини.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положеннями ч. 1, 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтовано прокурором у суді. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Таким органом відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 Конституції України, ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Звертаючись до суду з позовом, прокурор в обґрунтування заявлених вимог посилався на те, що звернення прокурора до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання про відшкодування державі завданої злочином шкоди, з урахуванням принципу справедливої рівноваги між суспільними інтересами та необхідністю дотримання прав власників. У даному випадку порушені економічні інтереси держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, якою самостійно позов про відшкодування завданої діями ОСОБА_1 і ОСОБА_2 шкоди не заявлено, що свідчить про їх бездіяльність, внаслідок якої порушуються інтереси держави у бюджетній сфері, тому до суду звертаються органи прокуратури. До того ж з моменту спричинення збитків відповідачами пройшов значний час, однак дотепер інспекція не звернулась до суду з позовом.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Отже, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 25 квітня 2018 року (справа № 806/1000/17).

З матеріалів справи вбачається, що в результаті протиправних дій відповідачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , яке виразилось у незаконній порубці дерев до ступеню припинення росту на території Донецької ОТГ Харківської області, вчинене групою осіб, державі, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, було спричинено збитки на загальну суму 181750,54 грн, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

Отже, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Державна екологічна інспекція у Харківській області.

Водночас заподіяна державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодуванню і стягується до місцевого бюджету, у даному випадку - Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області, на території якої вчинено вищезазначене кримінальне правопорушення.

При цьому інспекція і селищна рада з моменту спричинення їм збитків не звернулись до суду з позовом про відшкодування завданої шкоди відповідачами, що свідчить про їхню бездіяльність та не здійснення захисту інтересів держави.

Це свідчить про свідоме нездійснення Державною екологічною інспекцією у Харківській області, яке має на це відповідні повноваження, захисту порушених інтересів держави.

Тому прокурор звертається до суду з цим позовом в інтересах держави.

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурором було повідомлено Державну екологічну інспекцію у Харківській області, а також Донецьку селищну раду Ізюмського району Харківської області, тобто органи, які повинні представляти інтереси держави у даних правовідносинах, про те, що прокуратурою готується позовна заява до суду (а.с. 20-21, 23-24). Начальник Державної екологічної інспекції у Харківській області та голова Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області підтримали звернення прокурора з цим позовом до суду, що свідчить про згоду на таке представництво (а.с. 22, 25).

Таким чином, прокурором наведено достатньо підстав для представництва держави в суді.

За вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13.09.2022, який набрав законної сили 14.10.2022, ОСОБА_1 і ОСОБА_2 засуджені за ч. 4 ст. 246 КК України до 5-ти років позбавлення волі (звільнені від покарання з випробуванням на 3р. і покладенням обов`язків).

Зі змістом цього вироку вбачається, що ОСОБА_1 і ОСОБА_2 обвинувачуються у тому, що: в період часу з 20.06.2022 по 27.06.2022 у денний час доби ОСОБА_1 , діючи разом за попередньою змовою із ОСОБА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, на велосипеді приїхав до посадки дерев, поблизу смт Андріївка Ізюмського району Харківської області, на території Донецької селищної територіальної громади, за координатами місцевості GPS 49.5637589, 36.5937873, де в подальшому, діючи всупереч ст. 4, 67, 69 Лісового кодексу України, пп. 3 п. 2, пп. 1 п. 7 Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2007 року № 733, п. 2, 3, 8 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761, тобто не маючи права здійснювати порубку дерев, незаконно, умисно, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно - небезпечних наслідків, бажаючи їхнього настання, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, яке було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їхнього розпилу ланцюговими бензопилами «PRO CRAFT H450» та «BAYER 4500M» у вищевказаний час, реалізуючи свій злочинний умисел, з корисливого мотиву, з метою подальшого використання для власних потреб, групою осіб спільно з здійснили незаконну порубку 28 (двадцяти восьми) сироростучих (живих) дерев породи «акація», відділивши стовбури дерев від коріння: діаметром: 20 см - 8 дерев, 30 см - 8 дepeв, 35 см - 4 дерева, 37 см - 1 дерево, 40 см - 4 дерева, 42 см - 2 дерева, 55 см - 1 дерево. У подальшому зазначені дерева за допомогою бензопили подрібнили на частини та склали на купу на ділянці місцевості за вищевказаними координатами.

Отже, за вироком ОСОБА_1 і ОСОБА_2 спричинено збитки державі в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області на загальну суму 181750,54 грн, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам (а.с. 14-19).

Згідно з квитанцією № 13 від 15.08.2022 ОСОБА_1 було відшкодовано матеріальну шкоду внаслідок вчинення кримінального правопорушення в сумі 2000 грн (а.с. 31).

Згідно з квитанцією № 15 від 15.08.2022 ОСОБА_2 було відшкодовано матеріальну шкоду внаслідок вчинення кримінального правопорушення в сумі 2000 грн (а.с. 30).

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вищевказаним вироком встановлені обставини вчиненого ОСОБА_1 і ОСОБА_2 кримінального правопорушення, які підтверджують їхню протиправну винну поведінку, яка стала причиною завдання матеріальної шкоди в розмірі 181750,54 грн державі в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області.

Частиною 1 статті 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Під збитками відповідно до статті 22 ЦК України розуміють втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Позивачем визначено розмір завданої відповідачами майнової шкоди у сумі 181750,54 грн виходячи із Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу».

Виходячи з цього, відповідачі повинні відшкодувати в установленому законом порядку завдані ними матеріальні збитки, з урахуванням відшкодованої шкоди на стадії досудового розслідування кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд виходить з принципів судочинства про змагальність судового процесу та ухвалення рішення судом лише на підставі доказів, наданих сторонами.

Отже, відповідачами внаслідок вчинення кримінального правопорушення на території Донецької селищної територіальної громади було завдано матеріальної шкоди державі в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, яка підлягає стягненню до місцевого бюджету, на території якого воно вчинено, тобто до місцевого бюджету Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області.

Внаслідок задоволення позову судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України,

у х в а л и в:

1.Позов задовольнити повністю.

2.Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь держави в особі Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області майнову шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення в сумі 177750 (сто сімдесят сім тисяч сімсот п`ятдесят) гривень 54 копійки.

3.Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь держави 1342 гривні судового збору.

4.Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь держави 1342 гривні судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суду Харківської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Прокурор: керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави, місцезнаходження: 64300, Харківська область, м. Ізюм, вул. Донця-Захаржевського, буд. 4.

Позивач: Донецька селищна рада Ізюмського району Харківської області, 64250, Харківська область, Ізюмський район, смт Донець, вул. Центральна, буд. 40, .

Позивач: Державна екологічна інспекція у Харківській області, 61166, м. Харків, вул. Бакуліна, буд. 6, .

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 .

Головуючий В.М. Стригуненко