Справа № 358/568/24 Провадження № 2/358/452/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м. Богуслав

Богуславський районний Київської області в складі:

головуючого судді Лебединець Г.С.

за участю секретаря Ведмеденко І.В.

розглянув у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Вишнівський Ігор Анатолійович, до Медвинської сільської ради, треті особи Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Якименко Леся Петрівна, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, інтереси якого представляє адвокат Вишнівський І.А. звернувся в суд із позовом у якому проситьвизначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить домоволодіння з будинком за адресою АДРЕСА_1 та дві земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,9943 га та 2,721 га, що знаходять на території Медвинської сільської ради білоцерківського району. За життя ОСОБА_4 склав заповіт, яким все своє майно заповів сину ОСОБА_5 , який 01.01.2024 р. помер. За життя останній спадщину за заповітом не прийняв. Про те, що ОСОБА_5 не оформив спадщину після смерті батька а ні позивачу, а ні його сестрам відомо не було.

Щодо сестер позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (треті особи) із заява про прийняття спадщини чи/або із заявами про відмову від прийняття спадщини не звертались.

15.03.2024 р. нотаріусом було повідомлено, що ним пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

З цих підстав просить позов задовольнити.

В судове засіданні позивач та його представник не з`явились, проте від представника надійшла заява про слухання справи у їх відсутніть, позов підтримують та просять його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, проте в матеріалах справи наявна заява про слухання справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечує.

В судове засідання треті особи не з`явились з невідомої причини, про день та час слухання справи були повідомленні своєчасно та належним чином.

Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

З урахуванням зазначеного положення ЦПК України та клопотання учасників справи суд вирішив за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права свободи чи інтереси інших осіб.

Дослідив матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданої повторно 13.01.2024 р. Таращанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). (а.с.51)

01.01.2024 р. помер брат позивача ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 03.01.2024 р., виданої Медвинською сільською радою. (а.с.50)

Відповідно до копії свідоцтва про право власності індексний номер НОМЕР_3 від 08.08.2013 р. серії НОМЕР_4 ОСОБА_4 на праві приватної власності належить земельна ділянка з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,9943 га, кадастровий номер :04:002:0007, яка знаходиться за адресою Київська обл., Богуславський р-н, с/рада Побережівська (з 19.07.2020 р. територія Медвинської сільської ради Білоцерківського району Київської області).

Відповідно до копії свідоцтва про право власності індексний номер 7717458 від 08.08.2013 р. серії НОМЕР_5 ОСОБА_4 на праві приватної власності належить земельна ділянка з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,721 га, кадастровий номер :04:002:0024, яка знаходиться за адресою Київська обл., Богуславський р-н, с/рада Побережівська (з 19.07.2020 р. територія Медвинської сільської ради Білоцерківського району Київської області).

Відповідно до копії довідки виданої виконавчим комітетом Медвинської сільської ради Білоцерківського району Київської області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований один за адресою АДРЕСА_1 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З копії Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75966394 вбачається, що після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа відсутня.

З копії Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75966408 вбачається, що після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 спадкова справа відсутня.

15.03.2024 року приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Якименко О.П. повідомила про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої ОСОБА_1 пропустив передбачений законодавством шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 (а.с. 58)

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п.24 Постанови Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності", як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року " Про практику у справах про спадкування", суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Вишнівський Ігор Анатолійович, до Медвинської сільської ради, треті особи Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Якименко Леся Петрівна, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець