Провадження № 2/761/6603/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

14 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги наступним. 18.09.1969 між Позивачем та Відповідачем укладено шлюб. Від шлюбу сторони мають дорослих повнолітніх дітей ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Представником позивача зазначено, що Відповідач навмисно уникає спілкування та виконання сімейних обов`язків, не одноразово бив Позивачку, про що свідчать звернення до органів поліції та медичні висновки, категорично відмовляється від розірвання шлюбу в органах РАЦС. Сімейне життя між позивачем та відповідачем не склалося, протягом тривалого часу не проживають разом як подружжя, спільного господарства не ведуть, мають окремі бюджети, сім`я існує формально, що і змусило звернутися з данім позовом до суду. Відповідач уникає спілкування з позивачем. Позивач знаходиться в постійному страху за своє життя та здоров`я. Збереження шлюбу та подальше спільне проживання суперечить інтересам кожного з подружжя та унеможливлює примирення між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Також представником зазначено, що примирення Позивача та Відповідача неможливе. Між ними надто стійкий розлад подружніх стосунків. Тому надання строку на примирення не виправить стан шлюбних відносин, оскільки вказані вище обставини продовжувалися протягом тривалого часу, а спроби примирення між ними в минулому не принесли жодних результатів, представник позивача просить суд розірвати шлюб укладений з ОСОБА_5 .

Провадження в справі відкрито 16.04.2024 відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися. В адресу суду представник позивача надав заяву про слухання справи за його відсутності та відсутності ОСОБА_1 , вказав, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач повідомлений належним чином про причини неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходило, правом на відзив не скористався.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 18 вересня 1969 року Палацом одруження у м. Києві зареєстровано укладений шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №6980, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу позивач отримала прізвище чоловіка - « ОСОБА_7 ».

Від шлюбу подружжя неповнолітніх дітей не має.

Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, питання щодо залишення ОСОБА_1 прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища не вирішувалось, у зв`язку із розглядом справи за відсутності позивача.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 18 вересня 1969 року Палацом одруження у м. Києві, актовий запис №6980 розірвати.

Стгнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП:невідомий, АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення суду складено 14 листопада 2024 року

Суддя: