УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2024 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Жовноватюк В.С., перевіривши матеріали позовної заяви Органу опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшли матеріали вищезазначеної позовної заяви.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 вересня 2023 року визначено головуючого суддю Митрофанову А.О.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20 вересня 2023 року відкрито загальне позовне провадження.

Розпорядженням керівника апарату Солом`янського районного суду міста Києва від 02 лютого 2024 року №31, призначено проведення автоматизованого розподілу судової справи у зв`язку із неможливістю продовжувати розгляд справи суддею Митрофановою А.О. у зв`язку із відрахуванням її зі штату суду, пов`язаного із закінченням строку відрядження.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 лютого 2024 року визначено головуючого суддю Жовноватюк В.С.

Після відкриття провадження судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду, позивачем заявлено вимоги: про позбавлення батьківських прав, про стягнення аліментів та передачі малолітньої дитини на опікування органу опіки та піклування.

Позивач просить звільнити його від сплати судового збору на підставі п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Вимога про звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.14 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судом не береться до уваги, оскільки вбачається, що орган опіки та піклування звернувся до суду з позовною заявою, а не з заявою. Закон України «Про судовий збір» розмежовує поняття «позовна заява» та «заява».

Так, в Законі України «Про судовий збір» зазначається перелік категорій справ, за які не справляється судовий збір, і які підлягають розгляду в порядку окремого провадження, шляхом подання заяви.

Матеріали справи свідчать, що орган опіки та піклування звернувся до суду саме із позовною заявою, а тому не звільняється від сплати судового збору при її подачі із вимогою про позбавлення батьківських прав.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.29 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що орган опіки і піклування має перешкоди зі сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фінансовому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір»розмір ставки судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2684,00 грн за вимогу немайнового характеру про позбавлення батьківських прав.

Що стосується вимоги про стягнення аліментів, то позивач від сплати судового збору під час розгляду справи звільнений. Оскільки згідно з п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Органу опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Жовноватюк