Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа №279/7731/24
Провадження № 2/279/2600/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 грудня 2024 року м.Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., розглянувши позовну заяву у цивільній справі № 279/7731/24 за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Казенного підприємства "Кіровгеологія"(місце знаходження: 01103, м.Київ, вул.Михайла Бойчука, 8/9), про стягнення невиплаченої заробітної плати,

В С Т А Н О В И В :

23.12.2024 року в провадження Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Казенного підприємства "Кіровгеологія" про стягнення невиплаченої заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 184 ЦПК України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175-177 вказаного Кодексу.

Нормами ст. 175, 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Дослідивши позовну заяву та долучені до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175,177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною собою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У даному випадку позивач звернувся до суду із вимогою про стягнення заборгованості по заробітній платі та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

В постанові Верховного Суду від 21.12.2019 р. (справа №243/10489/17-ц) зазначено, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (вимушеного прогулу) за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (вимушеного прогулу) не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір ", не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях (позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 р. у справі № 910/4518/16).

Судом також встановлено, що позивачем до матеріалів позовної заяви долучена копія посвідчення учасника бойових дій.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Відповідно до ст. 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". (Подібну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17 (провадження N К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення невиплаченої заробітної плати та стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку, тобто з вирішенням трудового спору.

Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Відповідно до п.п. 3 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 3028 грн. 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1211,20 грн.

Таким чином, при подані позовної заяви позивачу необхідно було сплати судовий збір в розмірі 1211,20 грн. та додати документ, що підтверджує його сплату.

Платіжні реквізити для зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету:

Отримувач коштів: ГУК у Жит. обл./ТГ м. Коростень/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA0006827

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Коростенський міськрайонний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа)

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

890;Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , Коростенський міськрайонний суд Житомирської області.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України, протягом 5 днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175-177, 185,261,353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву позовна заява ОСОБА_1 до Казене підприємство "Кіровгеологія" про стягнення невиплаченої заробітної плати, залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Оксана ІВАШКЕВИЧ