печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Вовк С. В.,

при секретарі судового засідання - Брачун О. О.,

вирішивши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача про роз`яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Управління справами Фонду державного майна України» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 02 листопада 2023 року позов задоволено частково. Стягнуто з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 заборгованість із заробітної плати у розмірі 90 000, 00 грн. Стягнуто з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 13 червня 2023 року по 30 серпня 2023 року у розмірі 167 023, 11 грн. Стягнуто з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5 000, 00 грн. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Стягнуто з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1 720, 23 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 05 березня 2024 року рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 листопада 2023 року в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення. Стягнуто з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 13 червня 2023 року по 30 серпня 2023 року у розмірі 90 000 грн. В іншій частині рішення залишено без змін.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16 квітня 2024 року залишено без задоволення заяву представника відповідача про ухвалення додаткового рішення у справі щодо зазначення про стягнення з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку без утримання податків та інших обов`язкових платежів.

Від представника відповідача до суду надійшла заява про роз`яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 листопада 2023 року, яка обґрунтовувалась тим, що оскільки із стягнутих судом заборгованостей із заробітної плати у розмірі 90 000 грн. 00 коп. та середнього заробітку у розмірі 90 000 грн. 00 коп. роботодавцем підлягають сплаті податки та інші загальнообов`язкові платежі, то з метою недопущення стягнення з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» надмірних грошових коштів у виконавчому провадженні № 73778645, необхідним є роз`яснення рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 листопада 2023 року у справі №757/38831/23-ц про те, що з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню заборгованість із заробітної плати у розмірі 90 000 грн. 00 коп. без утримання податків та інших обов`язкових платежів та середнього заробітку у розмірі 90 000 грн. 00 коп. без утримання податків та інших обов`язкових платежів.

За заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення (частини перша статті 271 ЦПК України).

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання (частини друга статті 271 ЦПК України).

Як свідчить тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що "роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення. Частиною другою статті 245 ГПК України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України від 2 червня 2016 року № 1404-VIII "Про виконавче провадження".

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що "необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення. Разом із цим Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що відповідно до частини другої статті 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Зі змісту цієї норми убачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України "Про виконавче провадження".

Згідно із п. 164.2 ст. 164 Кодексу до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, зокрема, включаються: доходи у вигляді заробітної плати, нараховані (виплачені) платнику податку відповідно до умов трудового договору (контракту) (пп. 164.2.1 п. 164.2 ст. 164 Кодексу); дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім випадків, визначених пп. 164.2.14 цього пункту; та інші доходи, крім зазначених у ст. 165 Кодексу.

Платниками податку на доходи фізичних осіб є фізична особа - резидент (нерезидент), яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні, та податковий агент (п. 162.1 ст. 162 Кодексу).

Порядок нарахування, утримання та сплати (перерахування) податку до бюджету встановлено ст. 168 Кодексу. Так, згідно із пп. 168.1.1 п. 168.1 ст. 168 Кодексу податковий агент, поняття, якого визначено пп. 14.1.180 п. 14.1 ст. 14 Кодексу, що нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену ст. 167 Кодексу.

Враховуючи наведене, а також той факт, що у рішенні суду не зазначено про те, що стягненню заборгованість із заробітної плати та середнього заробітку підлягає без утримання податків та інших обов`язкових платежів.

Керуючись ст.ст. 271, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача про роз`яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Управління справами Фонду державного майна України» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди - задовольнити.

Роз`яснити, що з ДП «Управління справами Фонду державного майна України» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню заборгованість із заробітної плати у розмірі 90 000 грн. 00 коп. без утримання податків та інших обов`язкових платежів та середній заробіток у розмірі 90 000 грн. 00 коп. без утримання податків та інших обов`язкових платежів.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя С. В. Вовк