УХВАЛА

09 липня 2024 року

м. Київ

справа № 278/1557/21

провадження № 61-9499ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Довгалюк Роман Олександрович, на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 22 лютого 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частини земельної ділянки, що знаходиться у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про виділ в натурі частини земельної ділянки, що знаходиться у спільній частковій власності.

Рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 22 лютого 2024 року позов задоволено частково. Здійснено поділ земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:1212 площею 0,2275 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до варіанту № 4 (додаток № 4) висновку експерта № 607/08-2023 від 30 серпня 2023 року. Припинено право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:1212 площею 0,2275 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 22 лютого 2024 року залишено без змін.

02 липня 2024 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Довгалюк Р. О., через систему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 22 лютого 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року в частині здійснення поділу земельної ділянки відповідно до варіанту № 4 (додаток № 4) висновку експерта № 607/08?2023 від 30 серпня 2023 року, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у травня 2021 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2021 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року становив 2 270,00 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн*0,4=908 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270грн*5=11 350 грн) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

У постанові Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16зазначено, що судовий збір з вимог виділити в натурі 1/2 частину житлового будинку та земельної ділянки визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Касаційна скарга та рішення судів попередніх інстанцій не містить відомостей про ціну позову. У зв`язку з чим неможливо точно встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги.

З метою визначення ціни позову заявнику необхідно надати відомості про вартість земельної ділянки.

Ціна позову також є визначальною при вирішенні питання про те чи підлягають касаційному оскарженню судові рішення у цій справі. Якщо ціна позову (вартість спірної земельної ділянки) не перевищує 757 000,00 грн (250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року) касаційне провадження може бути відкрито лише за наявності випадків, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України.

Мінімальна ставка судового збору за подання касаційної скарги у цій справі становить 1 816,00 грн (908,00 грн *200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на таке.

Частиною шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України уразі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Касаційна скарга була сформована в системі «Електронний суд», однак доказів надсилання іншому учаснику (відповідачу - ОСОБА_2 ) справи копій цієї касаційної скарги заявником не надано.

За таких обставин, заявнику необхідно надати суду докази надсилання копій касаційної скарги іншому учаснику справи.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Довгалюк Роман Олександрович, на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 22 лютого 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до 25 липня 2023 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников