Справа №935/2982/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

25.12.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом органу опіки та піклування Харитонівської сільської ради, який дії в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

у с т а н о в и в:

Орган опіки та піклування Харитонівської сільської ради звернувся до Коростишівського районного суду Житомирської області з позовом, в якому просив позбавити батьківських прав ОСОБА_4 стосовно її малолітніх дітей - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , а також стягнути з неї аліменти на їх утримання.

20.12.2024 на підставі ухвали Коростишівського районного суду Житомирської області від 11.11.2024 матеріали справи надійшли за підсудністю до Богунського районного суду м. Житомира.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що матеріали справи підлягають поверненню з огляду на таке.

Згідно зі ст. 165 Сімейного кодексу України право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

За правилами ч. 4 ст. 19 Сімейного кодексу України вбачається, що при розгляді судом спорів, зокрема, щодо позбавлення батьківських прав, орган опіки та піклування бере участь в розгляді справи, як представлений належною юридичною особою.

Частиною 1 статті 47 ЦПК України регламентовано, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно зі ст. 80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді

В п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців» державна реєстрація юридичних осіб - засвідчення факту створення або припинення юридичної особи, а також вчинення інших реєстраційних дій, які передбачені цим Законом, шляхом внесення відповідних записів до Єдиного державного реєстру. Відокремлені підрозділи юридичної особи не підлягають державній реєстрації.

Аналіз викладених норм дає підстави вважати, що юридичною особою є організація, відомості щодо якої внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Поряд з цим, відомості про позивача - орган опіки та піклування Харитонівської сільської ради, до вказаного Реєстру не внесені, а відтак він не є юридичною особою в розумінні вимог ЦК України, а відтак не може бути самостійним позивачем в суді.

Також суд зауважує, що в позовній заяві всупереч положенням п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначений код ЄДРПОУ позивача, щоб могло підтвердити факт його реєстрації, як юридичної особи.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 червня 2021 року у справі № 760/32455/19 зроблено висновок про те, що філії та представництва, які не є юридичними особам, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких відповідачем виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з відсутністю сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже, неможливістю вирішення цивільного спору. З урахуванням цивільно-правового статусу філій та представництв недопустимою є участь відокремлених підрозділів у певних процесуальних відносинах, оскільки це суперечить цивільно-правовій природі відокремленого підрозділу як складової частини юридичної особи, що його створила.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 09.02.2022 року в справі № 607/4090/21, від 09.02.2022 року в справі № 213/4206/19, від 07 липня 2021 року в справі № 712/13066/18, від 10 листопада 2021 року в справі № 552/2889/20, від18.05.2022 року в справі 552/3667/19, що свідчить про сталість судової практики при вирішенні питання процесуального статусу філії чи представництва у справі.

Таким чином, відсутність в органу опіки та піклування, як структурного підрозділу Харитонівської сільської ради, статусу юридичної особи виключає його можливість бути стороною у спорі.

Позивачем у справі про позбавлення батьківських прав може бути орган опіки та піклування, який представлений в спорі належною юридичною особою відповдно до наділених повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на те, що з позовом до суду звернувся орган опіки й піклування Харитонівської сільської ради, який не є юридичною особою, тобто особою, яка немає процесуальної дієздатності, а відтак позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 47, 48, 80, 175, 185, 261, 354 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Повернути матеріали позовної заяви органу опіки та піклування Харитонівської сільської ради.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею після усунення підстав, які обумовили її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її складення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Стрілецька