КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа №488/5353/24
Провадження №2/488/2106/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30.12.24 року м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду м. Миколаєва Щеглова Я.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа орган опіки та піклування виконавчий комітет Миколаївської міської ради, про усунення перешкод в користуванні, володіння власності та виселення осіб,

ВСТАНОВИЛА:

27.11.2024 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися в суд з позовом, у якому просили усунути перешкоди в користуванні та володінні власністю, житловим будинком АДРЕСА_1 , шляхом виселення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та вселення ОСОБА_1 у спірне житло.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху з таких підстав.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до положень Цивільного процесуального кодексу, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. 175, ст. 177 цього Кодексу, зокрема, повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить інформацію про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету.

За наслідком чого позивачам необхідно вказати в уточненій позовній заяві чи окремому документі про наявність або відсутність зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку відносно учасників справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру, згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», необхідно сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

Відповідно до частин 3 та 7 статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Однак, до матеріалів позовної заяви додано платіжний документ про підтвердження оплати позивачем ОСОБА_1 1211,20 грн. судового збору за одну вимогу немайнового характеру, що суперечить вимогам Закону України «Про судовий збір».

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм, викладені в постановах Верховного Суду.

У Постанові від 18.09.2023 у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) https://reyestr.court.gov.ua/Review/113721711 Верховний Суд зазначає, що до позовних заяв немайнового характеру відносять вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Ключовим при визначенні кількості вимог немайнового характеру є питання про те, що слід розуміти під термінопоняттям «вимога» та чи слід враховувати при його визначенні суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі.

Ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б давали змогу зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору в меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

Таким чином, позивачі мають оплатити судовий збір в належному розмірі, а саме ОСОБА_2 має оплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, а позивач ОСОБА_1 доплатити за ще одну вимогу немайнового характеру, позивачі мають надати суду оригінали квитанції.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Враховуючи зазначене, доходжу висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, про що невідкладно повідомити позивачів та надати їм строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, відповідно до положень ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа орган опіки та піклування виконавчий комітет Миколаївської міської ради, про усунення перешкод в користуванні, володіння власності та виселення осіб залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначених недоліків позовної заяви в строк не більше десяти днів з моменту отримання ними копії ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали у зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

На ухвалу в частині визначення розміру судового збору протягом 15 днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Я.В. Щеглова