УХВАЛА

10 липня 2024 року

м. Київ

справа № 395/168/21

провадження № 61-7039ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Петрова Є. В. від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Новомиргородської міської ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Новомиргородської міської ради Кіровоградської області та ОСОБА_2 , в якому просила визнати незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Новомиргородської міської ради № 1382 від 25 грудня 2008 року «Про оформлення права власності на самовільне будівництво господарських споруд по АДРЕСА_1 ».

Рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року залишено без змін.

12 травня 2024 року ОСОБА_1 , через засоби поштового зв`язку, звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року в указаній вище справі, з пропуском строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду від 16 травня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження, касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, зокрема, заявнику запропоновано сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 508,33 грн.

27 травня 2024 року на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків касаційної скарги, яка не скріплена електронним цифровим підписом особи, що її подає, що підтверджується довідкою, складеною Відділом забезпечення функціонування автоматизованого документообігу Верховного Суду від 27 травня 2024 року, тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків касаційної скарги на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року повернуто заявнику без розгляду.

31 травня 2024 року до Верховного Суду надійшла заява про усунення недоліків касаційної скарги, до якої долучено докази сплати судового збору.

Ухвалою Верховного Суду від 03 червня 2024 року відкрито касаційне провадження у даній справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року.

30 червня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслала до Верховного Суду заяву про відвід судді-доповідача Петрова Є. В.

У заяві ОСОБА_1 висловлює сумніви щодо об`єктивності судді Верховного Суду Петрова Є. В., зокрема, на її думку, суддя не може брати участі у розгляді цієї справи, оскільки він брав участь та був головуючим у справі № 395/1053/16-ц та висловив свою позицію щодо майнових прав сторін відносно частини спірного майна (гаражу), що є предметом розгляду й у справі № 395/168/21. Зазначила про те, що хоча вимоги позивачів у вказаних справах є відмінними, але правові та фактичні підстави позову є спільними в обох справах.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

ЦПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, проте визначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (частина друга статті 36 ЦПК України).

Відповідно до статті 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Аналіз заяви про відвід судді Петрова Є. В. свідчить, що доводи ОСОБА_1 обґрунтовані припущеннями, не підтверджені достовірними доказами і не свідчать про те, що суддя-доповідач у даній справі прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи № 395/168/21.

Також, немає підстав вважати, що суддя-доповідач у цій справі є упередженим під час розгляду справи або зацікавленим у результаті розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 .

Презумпція особистої неупередженості судді діє допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Доказів на спростування презумпції неупередженості судді Верховного Суду Петрова Є. В. заявницею не надано.

Окрім цього, аргументи заяви про відвід суддів не свідчать про наявність обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України, за наявності яких суддя підлягає відводу (самовідводу).

Верховний Суд наголошує на тому, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення. Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Заявлений ОСОБА_1 відвід судді-доповідачу Петрову Є. В. є необґрунтованим, тому питання про відвід суддів відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України

Керуючись статтями 33, 36, 40, 260 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді судді-доповідача Петрова Є. В. від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Новомиргородської міської ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід колегії суддів передати для вирішення іншому судді, який не входить до складу суду, визначеному у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров