Справа № 371/1359/19
Рішення

Іменем України

"18" березня 2024 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий суддя Закаблук О.В.

При секретарі судового засідання Токовенко Н.О.

- розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області в залі суду справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суд, -

В С Т А Н О В И В :

30.10.2019 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в прохальній частині якого позивач просив суд винести судове рішення, на підставі якого:

1. Стягнути з Відповідача - ОСОБА_1 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК»:

- Заборгованість за кредитним договором № б/н від 17.07.2017 року у розмірі 14489.58 грн. станом на 16.07.2019.

2. Судові витрати у розмірі 1921.00 грн. судовий збір.

3. В разі неявки в судове засідання відповідача, АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника Банку та винесення заочного рішення судом.

Вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви, позивач в мотивувальній частині позову обгрунтовував наступними обставинами справи та нормами права:

- ОСОБА_1 (далі - Відповідач) звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (далі - Позивач, Банк) з метою отримання банківських послух; у зв`язку з чим шдписав (ла) Заяву № б/н від 17.07.2017 року, згідно якої отримав(-ла) кредит у розмірі 5260.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

14.06.2018 року відбулась державна реєстрація та змінено повне та скорочене найменування Позивача з ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» (скорочена назва - ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК») на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» (скорочена назва АТ КБ «ПРИВАТБАНК»), про що у додатках надаємо копії сторінок виписки та копії сторінок статуту АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

1. Порядок виникнення правовідносин:

Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписані заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами Банку», як викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг (далі - Договір), що підтверджується підписом у заяві. Витяг з «Умов та правил надання банківських послуг» та Витяг з «Тарифів Банку» додаються до позовної заяви.

Відповідач ознайомлений із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом Відповідача анкети -заяви, де є відповідні запевнення Відповідача щодо ознайомлення та надання документу у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження (Витяг із Умов та нрави надання банківських послуг, з якими ознайомлено Відповідача, (копія наказу банку щод затвердження редакції Умов та правил надання банківських послуг на момент підписання заяв додається до позовної заяви).

Відносини між банком та клієнтом, які регулюються Договором можуть вирішуватися як шляхом підписання окремих договорів або додаткових угод до цього Договору, так і шляхом погодження, тобто обміну інформацією по питанням банківського обслуговування з клієнте: через web - сайт банку (www.privatbank.ua) або інший інтернет/SМS-ресурс, зазначений банком.

Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті Позивача (www.privatbank.ua) АТ КБ «ПРИВАТБАНК», що діяв на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 29.07.2009 року, а зараз діє на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 05.10.201 року керуючись законодавством України, публічно пропонує невизначеному колу осіб можливість отримання банківських послуг, для чого публікує «Умови та правила надапи банківських послуг», які є публічною офертою, що містять умови та правила надання послу банком його клієнтам. Таким чином, клієнт отримує доступ до всіх без виключення послуг Банку.

При укладанні Договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Формулярами та стандартними формами є саме «Умови та правила надання банківські послуг» та «Тарифи Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, згідно яких обслуговується Відповідач.

Заявою Відповідача підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі.

У відповідності з ч. 2. ст. 639 ЦК України - якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Згідно ст. 207 ЦК України Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Статтею 207 ЦК України не передбачено вичерпного переліку таких документів, тому окрім листів та телеграм можуть використовуватися і інші засоби зв`язку, наприклад електронний або інший інтернет/SМS- ресурс.

Ч. 2 ст. 638 ЦК України передбачено, що договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною, тому акцентуючи пропозицію Байку Відповідач підписом у Заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг визнає та погоджується на запропоновані Банком умови користування послугами Банку.

У постанові від 06.02.2018 у справі № 755/2720/16-ц Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зробив висновок, що Відповідач підписав заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПАТ «КБ «ПриватБанк», в якій виявив бажання отримати кредитні кошти та підтвердив, що він ознайомлений і погоджується з Умовами та Тарифами банку; при цьому Умови та Правила надання банківських послуг є складовою частиною кредитного договору, при яких підпис під ними не потрібен, якщо саме ці Умови та Правила були чинними під час укладення договору.

Також, одночасно із вищезазначеним свідченням приєднання до угоди Відповідача, дія Договору підтверджується фактом користування Відповідачем картковим рахунком та використання кредитних коштів, що повністю узгоджується з ч. 2. ст. 642 ЦК України, згідно якої особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.

Виконання Відповідачем Договору вбачається також із виписки по рахунку та розрахунку заборгованості, де зазначені операції щодо використання кредитного ліміту, операції щодо повернення кредитних коштів та сплати відсотків за їх користування (виписка по рахунку та розрахунок заборгованості додаються до позовної заяви).

У постанові від 10.04.2019 у справі № 356/1635/16-ц Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що висновок суду апеляційної інстанції про недоведеність факту отримання відповідачем платіжної картки Із встановленим лімітом кредитування та отримання позичальником кредитних коштів, а також про відсутність кредитних правовідносин між сторонами не може вважатись обґрунтованим, оскільки не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами.

2. Порядок зміни розміру кредитного ліміту

Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п. 2.1.1.2.5, 2.1.1.2.6 Договору, на підставі яких Відповідач при укладанні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку.

Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, який відповідно до п. 1.1.1.44 Договору - короткостроковий кредит, який надається Банком Кліснту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його Рахунку в розмірі ліміту кредитування.

Порядок внесення змін до умов договору:

- Пунктом 1.1.3.2.4 Договору передбачена можливість зміни Тарифів та інших невід`ємних частин Договору. При цьому у сторін Договору виникають обов`язки:

- у Кредитора: інформування позичальника щодо внесених змін шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених в п. 1.1.3.1.9 Договору;

- у Позичальника; отримання виписки про стан та про здійснені операції по карткових рахунках (н. 1.1.2.1.5 Договору).

На підставі п. 1.1.5.2 Договору, неотримання або несвоєчасне отримання Клієнтом виписок про стан рахунків не звільняє Клієнта від виконання його зобов`язань за даним Договором.

Згідно п.п. 1.1.5.1, 1.1.5.2 Договору зміни в «Умови та правила надання банківських послуг» вносяться банком щомісячно в односторонньому порядку, а у випадках, коли в односторонньому порядку внесення змін неможливо, банк повідомляє клієнтів про внесені зміни шляхом використання різних каналів зв`язку, серед яких: офіційний сайт банку www.privatbank.ua, SMS - повідомлення клієнтам про зміни даних правил, клієнтські виписки, інші канали інформування.

У разі незгоди зі змінами «Умов та правил надання банківських послуг» або «Тарифів Банку» клієнт має право надати Банку заяву про розірвання Договору виконавши умови п. 2.1.1.6.5 Договору.

Витяг із Умов та правил надання банківських послуг, що включають запроваджені зміни додаються до позовної заяви. Банк надає лише витяг із Умов та правил надання банківських послуг, що стосується відкриття та обслуговування кредитного рахунку, оскільки взагалі в Умови та правил надання банківських послуг включаються усі умови щодо усіх послуг та продуктів, що надаються Позивачем (кредити, депозити, еквайринг, інкасація, тощо).

Обгрунтування передумов порушення:

- АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту.

Відповідач зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов Договору, а саме згідно до н. 2.1.1.3.1. погашення кредиту та процентів здійснюється наступними шляхами:

- договірним списанням: - Клієнт доручає Банку здійснювати списання грошей з його рахунку, в тому числі за рахунок кредитного ліміту, в розмірі процентів, які підлягають сплаті за цим Договором, 1 числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань Клієнта за цим Договором (здійснювати договірне списання);

- внесенням Клієнтом коштів у готівковій або безготівковій формі в розмірі Мінімального

(у т.ч, з карткового рахунку) грошові кошти для здійснення платежу з метою повного або часткового погашення боргових зобов`язань, у тому числі Мінімального обов`язкового платежу. Списання коштів здійснюється відповідно до встановленого законодавством порядку.

На підставі п. 2.1.1.12.2 Договору, сплату процентів за користування Кредитом Клієнт здійснює шляхом надання доручення Банку про списання грошей з його поточного рахунку в розмірі нарахованих процентів (договірне списання).

Якщо на дату нарахування процентів Клієнт використав всю суму кредиту сторони узгодили збільшення розміру кредиту на розмір боргових зобов`язань за кредитом, що мала місце на дату нарахування процентів.

3. Порядок розрахунків:

Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язуеться повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно п. 2.1.1.12.2 Договору в разі непогашений Клієнтом боргових зобов`язань за Кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування Кредитом Клієнт сплачує Банку проценти в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування та викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, з розрахунку 365/366 календарних днів на рік, що підтверджується п. 2.1.1.12.6 Договору.

У разі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом згідно п. 2.1.1.12.2. і Договору Клієнт сплачує Банку проценти в подвійному розмірі від зазначених в Тарифах, шо діють на дату нарахування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 549 ЦК України та п. 2.1.1.7,5 Договору при порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 грн. (в еквіваленті 500 грн. за кредитними картками, відкритим у валюті ШВ) +- 5% від суми пазову.

Відповідно до п.п. 2.1.1.4.2, 2.1.1.4.6. Договору, Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов`язків за цим Договором.

Відповідно до ч. 2 ст. 1054 та ч. 2 ст. 1050 ЦК України наслідками порушення Боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту.

У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості Відповідач станом на 16.07.2019 року має заборгованість - 14489.58 грн., з яких:

- 8214,06 грн. - заборгованість за тілом кредита;

- 4623,11 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита;

- 486.24 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;

- 0,00 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання;

- 0,00 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн;

а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правші надання банківських послуг:

- 500.00 грн. - штраф (фіксована частина).

- 666.17 грн. - штраф (процентна складова).

Відповідно до ч.1 ст. 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. В ст. 599 ЦК України зазначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до п. 1.1.7.11. Договору, Договір діє на протязі 12 місяців з моменту його підписання. Якщо на протязі цього строку жодна з сторін не проінформує другу сторону про розірвання даного договору, він автоматично лонгується на той же строк.

Пунктом 1.1.7.43. Договору сторони визнали, що дія договору закінчується в момент закриття останнього рахунку/депозиту Клієнта, відкритого в рамках Договору або підпадаючого під дію Договору, а також при закінченні використання послуг Банка, передбачених договором. За наявної у Клієнта в момент закриття останнього рахунку Клієнта непогашеної заборгованості перед Банком по Договору, в тому числі по овердрафту, а також заборгованості по сплаті комісії перед Банком, дія договору закінчується після повного погашення заборгованості.

На даний час Відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за Договором про надання банківських послуг, що є порушенням законних прав ті інтересів АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Викладені у позовній заяві обставини підтверджуються наступними доказами:

- Розрахунком заборгованості;

- Копією заяви позичальника;

- Витягом з «Тарифів Банку»;

Витягом з «Умов та Правил надання банківських послуг» у редакції, що діяла на момент підписання;

Копією документу, що посвідчує особу Відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, - Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи Інтересів.

Відповідно до п. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Отримання Позивачем інформації щодо місяця реєстрації Відповідача ускладнюється тим, що відповідно до ст. 5 Закону України Про захист персональних даних - персональні дані є інформацією з обмеженим доступом; відповідно до ст. 14 поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» надання відомостей про місце проживання особи та її персональні дані здійснюється виключно у випадках, передбачених Податковим кодексом України та законами України, або за згодою самої особи. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (зг одою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Також обмеження можливості отримання Позивачем відповідної інформації закладено в Законі "Про Інформацію" і не вимагає додаткових доказів у силу правової природи нормативно- правового акту Закону.

Виходячи з вищенаведених норм, Позивач не мас права на отримання даних у уповноваженого центру надання адміністративних послуг щодо місця проживання Відповіача, тому позов подається за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання Відповідача, а саме, - до Миронівський районний суд Київської обл., так як останнім відомим АТ КБ «ПРИВАТБАНК» місцем реєстрації Відповідача, є: АДРЕСА_1 .

Вжиття заходів доеудової о врегулювання спору:

- Заходи досудового врегулювання спору Позивачем не проводились, оскільки законом не встановлена їх обов`язковість для спірних правовідносин.

Попередній розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс у зв`язку розглядом справи:

- Відповідно до приписів ст. 1 Закону України Про судовий збір та ч. 4 ст. 177 ЦПК України Позивачем при пред`явлені цього позову було сплачено судовий збір у розмірі 1921.00 грн. Статтею 4 Закону України Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2019 року становить 1921,00 грн. Ціна позову: 14489.58 грн. Оскільки при розрахунку 1,5 відсотків від ціни позову розмір судового збору складає менше мінімально встановленого, Позивачем було сплачено 1921,00 грн. судового збору.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 509, 525, 526, 527, 530, ч.І ст. 598, 599 610, ч. 2 ст. 615, 629, 1050, 1054 Цивільного кодексу України, статтями 4, 5, 19, 184, 28 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 5, 14 Закону України Про захист персональних даних, ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», - позивач просить суд задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви (позовні вимоги).

30.10.2019 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Миронівського районного суду Поліщук А.С. присвоєно справа № 371/1359/19, провадження № 2/368/675/19.

04.12.2019 року Миронівським районним судом винесено ухвалу, на ідставі якої:

- справу передано за територіальною підсудністю до Кагарлицького районного суду Київської області.

28.12.20219 року дана справа надійшла на адресу Кагарлицького районного суду Київської області.

17.02.2020 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до слухання в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 12.03.2020 року.

12.03.2020 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 12 год. 00 хв. 07.04.2020 року в зв`язку з неявкою сторін.

07.04.2020 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 12 год. 00 хв. 02.06.2022 року в зв`язку з неявкою сторін.

02.06.2022 року проведення підготовчого судового засіданя відкладено на 12 год. 00 хв. 01.07.2022 року в зв`язку з неявкою сторін.

01.07.2022 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 12 год. 00 хв. 27.07.2022 року в зв`язку з письмовим клопотанням відповідачки.

27.07.2022 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшов письмовий відзив на позовну заяву, наступного змісту:

- У провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Вважаю, що позовна заява є безпідставною, необгрунтованою, такою що суперечить закону, а тому задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

У своїй позовній заяві позивач просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 17.07.2017 року у розмірі 14489,58 грн.

Позивач зазначає, що заборгованість складається з: 8 214,06 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 4 623,11 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 486,24 грн. - заборгованість за відсотками; 500,00 грн. - штраф (фіксована частина); 666,17 грн.- штраф (процентна складова).

Із даним твердженням не погоджується з огляду на наступне:

Позивачем не надано належних та допустимих доказів укладення між сторонами договору про надання банківських послуг від 17 липня 2017 року та не доведено виникнення у відповідача зобов`язань щодо сплати заборгованості за цим договором, а тому правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за договором про надання банківських послуг відсутні.

Згідно Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку від 17 липня 2017 року ОСОБА_1 приєдналася до Умов та правил надання банківських послуг АТ КБ «Приватбанк», які розміщено на офіційному сайті банку, та які разом з пам`яткою клієнта та тарифами банку становлять між нею та банком договір про надання банківських послуг.

В обґрунтування позову АТ КБ «Приватбанк» зазначало, що 17 липня 2017 року між ним та Відповідачем укладено кредитний договір, відповідно до умов якого остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом, при цьому розмір відсотків, які повинно було виплачувати анкета заява не містить.

На підтвердження вказаних обставин позивачем надано суду анкету-заяву, яка окрім анкетних даних Відповідача більше ніякої інформації не містить, власний розрахунок заборгованості, та витяг з Умов і правил надання банківських послуг.

Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України).

За змістом статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди (стаття 638 ЦК України).

Натомість, в анкеті-заяві від 17 липня 2017 року містяться лише персональні дані відповідача, дата та його підпис. При цьому, у вказаній заяві відсутні дані про істотні умови кредитного договору, а саме: процентна ставка, номер кредитної картки, та строк її дії, цільове призначення кредиту, обов`язковість яких передбачено Умовами та правилами надання банківських послуг.

Таким чином, позивачем не доведено укладення з відповідачем договору про надання банківських послуг, в якому чітко визначено умови надання кредиту та його погашення. Тому, відповідно до ч. 1 ст.77 ЦПК України заява не є належним доказом, який підтверджував би факт укладення між сторонами кредитного договору, в якому чітко визначено умови надання кредиту та його погашення.

При цьому Умови та правила надання банківських послуг, приєднанні до позовної заяви у якості доказу, та на які посилається Позивач, підпису Відповідача не містять, а отже невідомо, що саме з цими умовами отримання кредиту погодилася Відповідачка, та отримала кредит на даних умовах.

Копія анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, не містить будь-яких даних про суму кредиту, чи кредитного ліміту, даних про видачу кредитної картки, її виду та строку дії. Вказана анкета-заява взагалі не містить ніяких даних щодо обрання відповідачем банківських послуг, крім особистих даних та підпису відповідача.

Слід зауважити, що у матеріалах справи відсутні інші належні та допустимі докази, які підтверджують суму наданого відповідачу кредитного ліміту та видачу кредитної картки «Універсальна». Позивачем не надано доказів на підтвердження видачі відповідачеві кредитної картки «Універсальна» та розміру наданого кредиту, тому, відповідно, перевірити розмір нарахованих суми боргу, процентів та штрафних санкцій відповідачу не є можливим, а отже доводи позивача щодо розміру нарахованих сум не підтверджені належними доказами, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Відповідно до вимог чинного законодавства договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому (частина перша статті 634 ЦК України).

Особливістю договору приєднання є те, що позичальник приймає і погоджується із запропонованими кредитором умовами без права вносити свої пропозиції щодо цих умов. Виходячи з позовних вимог, саме про такий договір зазначив банк.

Підписом у анкеті-заяві про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, що є договором приєднання, відповідач погодилася з умовами та правилами, однак з цієї анкети-заяви не вбачається суми наданого кредитного ліміту, тому застосування умов та правил надання банківських послуг в будь-якій редакції не є можливим.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2019 року справа № 221/5089/16-ц, а також у постановах Верховного Суду від 13 червня 2018 року справа № 700/3902/15-ц, від 07 червня 2018 року справа № 755/17553/16, від 06 червня 2018 року справа № 364/594/17, від 24 травня 2018 року справа № 630/366/16-ц, від 10 травня 2018 року справа № 357/16301/15-ц.

Окрім цього, незрозумілі складові заборгованості, яку Позивач просить стягнути з Відповідача, а саме: тіло кредиту, та заборгованість за тілом кредиту. Позовна заява не містить даних щодо цих складових заборгованості та природу їх походження.

Слід також зауважити, що позовна заяви та матеріали додані до неї не містять:

- з матеріалів доданих до позовної заяви не вбачається розмір кредитного ліміту, наданого Відповідачу;

- період коли розмір кредитного ліміту було збільшено, та правові підстави такого збільшення;

- вид кредитної картки, отриманої Відповідачем, та саме отримання банківської картки;

- які картки взагалі отримувались Відповідачем у АТ КБ «Приватбанк».

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно- правової відповідальності за одне і те саме порушення. Проте, заборгованість Відповідача містить дві однакові складові, які Позивач нараховує, як штрафну санкцію за невиконання умов договору, а саме: два види штрафу - фіксовану частину та проценту складову.

Роблячи висновок, вважаю, що позивачем повністю не обгрунтовано свої позовні вимоги, не доведено підстав, які б давали йому право на звернення до суду з вимогами про стягнення заборгованості у заявленому обсязі, а тому у їх задоволенні слід відмовити повністю.

Таким чином, керуючись ст.ст. 257, 258, 266, 267, ЦК України, та на підставі викладеного, відповідачка просить суд винести рішення, на підставі якого , - у задоволенні позовної заяви АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити у повному обсязі.

27.07.2022 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 05.10.2020 року в зв`язку з неявкою сторін.

21.08.20202 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшлі письмова відповідь на відзив, наступного змісту:

- В провадженні Кагарлицького районного суду Київської обл. перебуває справа 371/1359/19 за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості. Відповідач подав відзив на позовну заяву, на який вважаємо за необхідне надати наступну відповідь.

- ОСОБА_1 (далі - Відповідач) звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (далі - Позивач, Банк) з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав(-ла) Заяву № б/н від 17.07.2017 року, згідно якої отримав(-ла) кредит у розмірі 5260.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Щодо форми кредитного договору:

У відповідності до ч. 1 ст. 509 ЦК України (далі -ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

У відповідності з ч. 2. ст. 639 Цивільного кодексу України - якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

При оформленні кредиту заява на отримання кредиту, підписується повнолітньою, дієздатною особою (здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання ч. 2 п.1 ст.30 ЦК України), яким підтверджується, що Позичальник ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку.

Укладання Договору здійснюється за принципом укладання між Банком і клієнтом договору приєднання (ст. 634 Цивільного кодексу). Підписанням заяви Позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин (в тому числі договір) вважається укладеним в письмовій формі, якщо її зміст, зафіксовано в одному або кількох документах, якими обмінялися сторони. Стаття 207 ЦК України не передбачає вичерпний перелік таких документів, тому наряду з листами та телеграмами можуть використовуватися і і ниті засоби зв`язку, наприклад електронний. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Відповідно до Розділу 1 Загальних положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті Позивача (www.privatbank.ua) ПАТ Комерційний банк «ПриватБанк», керуючись законодавством України, публічно пропонує невизначеному колу осіб можливість отримання банківських послуг, для чого публікує Умови та Правила надання банківських послуг (далі - Умови та Правила).

Тобто Правила та Умови є публічною офертою, що містять умови та правила надання послуг банком його клієнтам. Таким чином, клієнт отримує доступ до всіх без виключення послуг Банку, (п.п. 1.1.1.58, 1.1.1.59 Умов)

Відповідачем було підписано заяву про приєднення до Умов та правил надання банківських послуг..

У даній заяві зазначено, що підписавши цю заяву, Відповідач ознайомився та згодний з Умовами та Правилами надання банківських послуг, в тому числі з Умовами та Правилами обслуговування по платіжним карткам, розташованим на сайті банку www.privatbank.ua: https ://client-bank.privatbank.ua. Тарифами банку, які разом з цією заявою складають Договір банківського обслуговування. Окрім цього, зазначено що Відповідачу було надано для ознайомлення Умові та правила в письмовому вигляді, ознайомлення з чим засвідчується власним підписом в Заявці про приєднення.

Підписавши заяву Банк та клієнт приєднуються і зобов`язуються виконувати умови, викладені в Умовах та Правилах надання банківських послуг, Тарифах банку - Договорі банківського обслуговування в цілому.

Отже, враховуючи вищевикладене, заява про приєднення до Умов та Правил з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами, що розташовані на офіційному сайті Банку ('www.privatbank.ua') складають Договір про надання банківських послуг.

Тобто, в даному випадку зміст кредитного договору зафіксовано в декількох документах: в заяві Позичальника, Умовах та Правилах надання банківських послуг та Тарифах. Таким чином, між Банком та Позичальником укладається договір у письмовій формі. Укладення кредитного договору таким чином чинному законодавству України не суперечить. Між сторонами були здійснені всі необхідні дії, який задля придбання, припинення або зміна цивільних прав та обов`язків, що за змістом ч. 1 ст. 202 Цивільного кодексу України вказує на вчинення двостороннього кредитного договору, складовими якого виступають Заява, Умови та Правила надання банківських послуг та Тарифи, з якими Позичальник ознайомлений, про що свідчить підпис в Заяві.

На підставі поданої Заяви, що разом з Умовами та Правилами зі зразками підписів та відбитком печатки, Тарифами, що розташовані на офіційному сайті Банку fwww.privatbank.ua) складають Договір про надання банківських послуг Відповідачу було відкрито картковий рахунок № НОМЕР_1 (п.п. 1.1.1.90 , 2.1.1.11 Умов) ключем до карткового рухунку є пластикова Картка (п. 1.1.1.62 Умов) яку отримав Відповідач та мобільний телефон який вказав Відповідач (п. 1.1.1.15 та п.1.1.1.16 Умов) в Заяві.

Картковий рахунок рахунок фізичної особи, до якого випущена Карта ( п.п. 1.1.1.90 Умов)та по якому відображаються фінансові операції за допомогою ключів.

За Допомогою встановлених ключів до карткового рахунку, Відповідачу надано можливість здійснювати Дистанційне обслуговування (п. 1.1.1.25 Умов комплекс інформаційних послуг по рахункам клієнта і здійснення операцій по рахунку напідставі дистанційних розпоряджень клієнта).

Таким чином Банк забезпечив Позичальнику можливість доступу до карткового рахунку різними можливими шляхами, зокрема за допомогою Карти та фінансового телефону на який приходить динамічний (змінюваний) ОТП пароль.

Тарифи - розмір винагороди за послуги Банку; є невід`ємною частиною Договору. Перелік може зміняться і доповняться, про що Власник картки повідомляється відповідно до Умов та Правил. Необхідно відзначити, що виконання Позичальником умов кредитного договору засвідчує її волю до настання відповідних правових наслідків передбачених кредитним договором. З моменту оформлення кредитного договору пройшло "З" роки, Позичальник в Банк не звертався за фактом неправильного нарахування відсотків, що свідчить про те, що він знав про розмір процентних ставок та інші умови обслуговування і повністю з ними погодився, про що свідчить факт підписаного договору, користування кредитними грошовими засобами та погашення, які він здійснював. Як доказ підтвердження факту виконання умов кредитного договору та здійснення погашення заборгованості може слугувати розрахунок заборгованості, виписка по рахунку.

Щодо ознайомлення Відповідача з умовами та правилами надання банківських послуг:

- Позивачем надана до суду копія анкети-заяви від 17.07.2017 року, з якої чітко вбачається наступна інформація: персональні дані, адреса проживання, та інша додаткова інформація необхідна для отримання кредитної картки. Відповідачем вказана інформація про себе, також з копії анкети-заяви чітко вбачається, що ОСОБА_1 висловив згоду про укладення договору та виявив бажання оформити на своє ім`я Кредитку Універсальна та особистим підписом засвідчив, що Я згоден з тим, що ця заява, разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між мною та Банком Договір про надання банківських послуг. Я ознайомився і згоден з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які були надані мені для ознайомлення в письмовому вигляді...Я зобов`язуюся виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті Приватбанку.

Також до матеріалів позовної заяви долучено Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт Універсальна, 55 днів пільгового періоду з якого чітко вбачається, що на момент оформлення кредиту Банком встановлено поточну процентну ставку у розмірі 3,6% (43,2% на рік), вказано розміри комісій та штрафів, розмір щомісячного платежу, тощо.

Тобто, сторонами при укладенні Кредитного договору були досягнути усі істотні умови договору.

Крім того, вищезазначені Умови і Правила надання банківських послуг, а також Тарифи банку є загальнодоступною інформацією, яка розміщена у відділеннях Банку та на офіційному сайті Банку.

Приймаючи до уваги те, що за ч. 1 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, то відсутність підпису Відповідача в Умовах, при наявності його письмового свідчення про те, що він ознайомлений у письмовому вигляді та згідний з Умовами та Тарифами, що Заява разом із Умовами та Тарифами складають договір про надання банківських послуг, не є підставою вважати, що Умови укладені поза межами договору та є не допустимими доказами.

Відповідач підписанням Анкети-заяви позичальника приєднався до Умов та Правилами надання банківських послуг. Заява разом з Умовами та Тарифами є договором про надання банківських послуг.

Відповідно до ч. 1 ст.634 Цивільного кодексу України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. На підставі ч. 1 ст.634 ЦК, підписавши заяву, фізична особа, приєднується до запропонованих банком Умов та правил надання банківських послуг, що підтверджується його особистим підписом. Тобто, з моменту підписанім фізичною особою заяви, між Банком та клієнтом був укладений договір в порядку ч. 1 ст.634 ЦК шляхом приєднання клієнта до запропонованого Банком договору (умов кредитування).

Надаємо до суду виписку з карткового рахунку, де чітко прослідковується, що відповідачу було встановлено кредитний ліміт та вбачається, що відповідач користувався грошима, а отже й отримав кредитну картку Універсальна, оскільки проведення вказаних операцій є неможливим без наявності картки.

З розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що позивач частково сплачував заборгованість за договором ( погашення відображені в графі «Сума погашення за наданим кредитом»).

Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку Відповідача баланс станом на дату укладання договору (надана сума кредиту), всі операції за картковим рахунком (з визначенням дати проведення операції та чітким визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної операції).

Виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості, є належними та допустимими доказами по справі.

Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічні експертизи по справі не призначались.

Пунктом 21 Пленуму ВССУ № 5 від 30.03.2012 року Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин роз`яснено, що Договір про відкриття кредитної лінії є одним із видів кредитного договору, а кредитна лінія - однією із форм її кредитування, в якій у межах встановленого ліміту здійснюється видача і погашення кредиту кількома частинами (траншами). Оскільки в цьому договорі передбачено всі істотні умови, необхідні для кредитного договору, то зобов`язання з надання кредиту є дійсним із моменту укладення кредитного договору - договору про відкриття кредитної лінії.

Статтею 11 ЦК України встановлено, що права сторін виникають на підставі договорів та інших правочинів. Згідно з ст.ст. 3, 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу.

Презумпція правомірності правочину закріплена у ст. 204 ЦК України та може бути спростована насамперед нормою закону, яка містить відповідну заборону. Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний відповідно до закону судом недійсним. Відповідно до ч.І ст. 216 ЦК України не створює юридичних наслідків тільки недійсний правочин.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення..

На підставі ч. 2 ст. 640 ЦК України у разі, якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання майна або вчинення певної дії.

Оскільки, банк надав кошти шляхом встановлення кредитного ліміту, таким чином між банком і відповідачем було укладено договір, який ніким не оспорений, а отже є всі законні підстави для стягнення заборгованості з відповідача.

Згідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. В матеріалах справи відсутні будь-які належні докази погашення кредитної заборгованості за договором.

Враховуючи норми закону та докази що містяться в матеріалах справи можна дійти висновку, що правовідносини між сторонами тривають й належним чином зобов`язання не виконані та кредитором не прийняті.

Стосовно правомірності зміни кредитного ліміту:

Умовами договору визначено (п. 2.1.1.2.3.), що Банк має право в будь-який момент збільшити, зменшити або анулювати кредитний ліміт.

Пунктом 2.1.1.2.4. УіП встановлено, що підписання цього договору є прямою та безумовною згодою клієнта щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого банком. Додатково повідомляємо, що встановлення певної суми кредитного ліміту не є фінансовою операцією, що вимагає документального підтвердження.

Відповідальність клієнта наступає в момент використання кредитного ліміту - як тільки клієнт самостійно підтверджує проведення операції в рахунок ліміту шляхом введення ПІН-коду (в банкоматах) або підписанням чека (розрахунок через Р08-термінал торгової точки), саме в цей момент здійснюється перехід коштів у володіння позичальникові.

При проведенні претензійно-позовних заходів ключову роль відіграє заборгованість клієнта (сума фактично отриманих коштів та нарахована плата за користування ними), а не сума стартового кредитного ліміту по карті. Тому належним доказом зняття коштів з карткового рахунку клієнта є виписка.

У »зв`язку з цим, обставини, на які відповідач посилається в своєму запереченні, не відповідають дійсності, а позовні вимоги Банку підлягають задоволенні в повному обсязі.

Стосовно отримання кредитної картки та користування кредитними коштами:

Надаємо до суду виписку по картрахунку, яка є підтвердженням, що Відповідачу було видано платіжну картку та відкрито картрахунок, на який встановлено кредитний ліміт та чітко прослідковується , що відповідач користувався грошима, отримував кошти через банкомат, здійснював розрахунки через термінали в касах магазинів, а отже й отримав кредитну картку Універсальна, оскільки проведення вказаних операцій є неможливим без наявності картки.

Також з розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що Відповідач частково сплачував заборгованість за договором.

Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі кредитної катки Відповідача баланс станом на дату укладання кредитного договору (надана сума кредиту), всі операції за кредитною карткою (з визначенням дати проведення операції та чітким визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної з коштами операції).

З матеріалів справи не вбачається, а Відповідачем не доведено відсутність заборгованості та, відповідно, виконання умов договору належним чином, а тому вимоги позовної заяви підлягають задоволенню в повному обсязі.

Надана виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості, є належними та допустимими доказами по справі.

Щодо отримання Відповідачем кредитної картки та її перевипуску:

- Згідно п. 2.1.1.2.12 у разі закінчення строку дії карта продовжується Банком на новий строк (шляхом надання Клієнту карти з новим строком дії).

Відповідач звернувся в Банк з заявою про перевипуск карти, тобто надання карт з новим строком дії. Так, на підтвердження здійснення перевипуску карток надаємо відповідну довідку.

Під перевипуском карти розуміється випуск та приєднання карти з новим строком дії до раніше відкритого Клієнту карткового рахунку, а тому вся сума заборгованості за кредитним лімітом буде відображатися та враховуватися в тому числі і на перевипущеній картці.

Поскільки перевипуск карти не являється укладенням нового кредитного договору в заповненні додаткових документів для перевипуску картки не мало необхідності, що не суперечить чинному законодавству України.

Згідно Постанови НБУ від 17.12.2003г. «Про затвердження Інструкції про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах» п. 2.2. Ідентифікація клієнта не є обов`язковою, якщо клієнт вже має рахунки в цьому банку і був раніше ідентифікований відповідно до вимог законодавства України.

Активація перевипущеної картки здійснюється за допомогою контактного телефону клієнта шляхом відправки коду авторизації на телефон Клієнта, а відповідно карта не може бути активована без згоди / відома Клієнта.

Згідно Постанови НБУ від 05.11.2014 No 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» код авторизації - набір цифр або букв і цифр, який формується і надається емітентом або юридичною особою - учасником платіжної системи, яка діє за його дорученням, за результатами авторизації, що в свою чергу забезпечує гарантію видачі платіжної картки належному клієнту, запобігання шахрайських операцій з картами.

Розділом VI Постанови НБУ від 05.11.2014 No 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» встановлено що користувач зобов`язаний:

- надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До момент повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів.

Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» п. 14.15. встановлено, що користувач зобов`язаний надати банку інформацію для здійснення контактів з ним, а банк зобов`язаний зберігати цю інформацію.

Обов`язок банку по повідомленню про вчинені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним:- у разі інформуванн банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем (в нашому випадку інформування здійснювалося по номеру контактного телефону, який Відповідачем зазначено у заяві);

Так само п. 14.16. ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з дня повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій з електронним платіжним засобом користувача несе банк

Щодо наданого банком розрахунку заборгованості:

Слід зауважити, що розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоди часу.

Тому надаємо виписку по рахунку. Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5 (далі - Перелік № 578/5), згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання госоперації та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені:

- касові, банківські документи;

- повідомлення банків;

- виписки банків;

- корінці квитанцій і касових чекових книжок.

Із виписки вбачається, що Відповідач знімав кредитні кошти, потім частково погашав заборгованість за договором і знову користувався кредитними коштами.

Користуючись кредитними коштами, відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору, а тому його твердження щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи.

Додатково зазначаємо, що заборгованість за тілом кредиту витрати клієнта за рахунок кредитного ліміту, заборгованість за простроченим тілом це заборгованість за тілом кредиту, строк сплати якого минув, тобто це частина витраченого клієнтом кредитного ліміту, яка вже має бути погашена клієнтом станом на конкретну дату.

Щодо нарахування штрафів:

- Сторони за договором передбачили у разі порушення Позичальником термінів платежів по будь-якому з грошових зобов`язань більше ніж на 30 днів Банком нараховується штраф за формулою: "" 500"" грн. + "" 5"" % від заборгованості за кредитом.

Штраф розраховується на окремому рахунку та підлягає сплаті першочергово, що передбачено п. 2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг.

Цей штраф за жодними обставинами не виражається у твердій грошовій сумі, оскільки хоча в розрахунку він і складається з двох частин (фіксована складова + процентна складова), але юридично вони складові формули, за якою обчислюється нероздільне (цілісна) сума в залежності від розміру невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань.

Щодо правомірності внесення змін до Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів пояснюємо:

Згідно Умов та Правил надання банківських послуг Банк має право :

- п. 1.1.3.2.3 здійснювати зміну Тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого Кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менш ніж за 7 дні до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема у виписці по Картрахунку згідно з п. 1.1.3.1.9. цього Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові умови.

Право зміни розміру наданого на платіжну картку Кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням Банку та без попереднього повідомлення Клієнта.

Згідно п. 1.1.3.1.9 Умов та Правил надання банківських послуг Банк не рідше одного разу на місяць способом, зазначеним у Заяві, здійснює надання Власнику виписки про стан ОСОБА_2 і про здійснені за минулий місяць операції по Картрахункам. У разі підключення Власника до системи INTERNET-banking (ПРИВАТ24) наданім виписок здійснюється через цей комплекс. У разі підключення Клієнта до комплексу Mobile- banking Банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SMS-повідомлень.

Згідно умов договору до обов`язків Клієнта відноситься:

- п. 1.1.2.1.5. Одержувати виписки про стан ОСОБА_2 і про здійснені операції по Картрахункам.

- п. 1.1.2.1.6. У разі незгоди зі змінами Правил та/або Тарифів Банку звернутися до Банку для розірвання цього Договору і погасити заборгованість, що виникла перед Банком, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення Карт, виданих Власнику і його Довіреним особам. У разі незгоди зі списанням коштів по Картрахунку інформувати (при необхідності письмово у разі якщо вирішення питання передбачає дану необхідність) Банк про це протягом тридцяти п`яти днів з моменту списання.

Тобто Відповідач мав можливість самостійно знайомитися з балансом свого карткового рахунку шляхом отримання інформації через Інтернет.

Згідно п. 1.1.5.26. неотримання виписки або несвоєчасне отримання не звільняє Власника від виконання своїх зобов`язань за Договором.

Умови про порядок внесення змін до Тарифів по кредиту були закладені з самого початку, тобто Відповідач перед підписанням кредитного договору мав можливість ознайомитися з його умовами (умовами кредитного договору) і в разі незгоди з запропонованими умовами відмовитися від укладення такої угоди, під час підписання договору Відповідача влаштовували умови вищевказаного договору про що свідчить його підпис, а тому заперечення відповідача являються необгрунтованими і задоволенню не підлягають.

Також необхідно зауважити, що згідно виписки по рахунку, вбачається, що Відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що Відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов`язання за Договором. Тому посилання Відповідача про те, що він не був ознайомлений з умовами кредитування не має прийматись судом до уваги.

Одночасно ст. 526 ЦК України наголошує нам, шо Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Так, на даний час, Відповідач належним чином свої зобов`язання за Кредитним Договором не виконав.

Враховуючи викладене, просимо суд задовольнити позовні вимоги Банку в повному обсязі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 05.10.2020 року, представник позивача, - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 05.10.2020 року, відповідачка ОСОБА_1 , - не з`явилася, хоча повідомлялася судом належним чином про день, час та місце слухання справи, - проте, - з`явився її представник, - адвокат Лисюк О.В.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 05.11.2020 року, представник відповідачки ОСОБА_1 , - адвокат Лисюк О.В., - вважала за можливе провести підготовче судове засідання без участі представника позивача та відповідачки, просила по результатах проведеного підготовчого судового засідання винести ухвалу, на підставі якої закрити підготовче судове провадження та призначити справу до судовго розгляду.

05.11.2020 року Кагарлицьким районним судом проведено підготовче судове засідання, (за участі лише представнка відповідача), по результатах якого судом на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено процесуальну (без видалення до нарадчої кімнати, так як дана ухвала не перешкоджає подальншому руху справи) ухвалу, на підставі якої закрито підготовче судове засіфдання, та призначено справу до слухання по суті на 16 год. 00 хв. 28.10.2020 року.

28.10.2020 року справа була знята з розгляду в зв`язк з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті в кримінальному провадженні № 368/1386/18, призначено наступне судове засідання на 11 год. 00 хв. 04.12.2020 року.

04.12.2020 року слухання справи відкладено на 11 год. 00 хв. 22.01.2021 року в зв`язку з письмовим клопотанням представника відповідача.

22.01.2021 року слухання справи відкладено н 14 год. 00 хв. 26.02.2021 року в зв`язку з неявкою сторін.

26.02.2021 року слухання справи відкладено на 10 год. 00 хв. 02.04.2021 року.

02.04.2021 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 11.05.2021 року в зв`язку з неявкою сторін.

11.05.2021 року слухання справи відкладено на 10 год. 00 хв. 09.06.2021 року в зв`язку з неявкою сторін.

09.06.2021 року слухання справи відкладено на 11 год. 00 хв. 16.07.2021 року в зв`язку з неявкою сторін.

16.07.2021 року слухання справи відкладено на 14 год. 00 хв. 28.09.2021 року в зв`язку з неявкою представника позивача.

05.11.2021 року слухання справи відкладено на 11 год. 00 хв. 13.12.2021 року в зв`язку з письмовим клопотанням представника відповідача.

13.12.2021 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 24.01.2022 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

24.01.2022 року слухання справи відкладено на 14 год. 00 хв. 01.03.2022 року в зв`язку з неявкою сторін.

01.03.2022 року справа знята з розгляду в зв`язку з введенням військового стану в Україні.

Призначено наступне судове засдання на 10 год. 00 хв. 31.05.2022 року.

31.05.2022 року слухання справи відкладено на 16 год. 00 хв. 06.07.2022 року в зв`язку з неявкою сторін.

06.07.2022 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 13.09.2022 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

13.09.2022 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 14.10.2022 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

14.10.2022 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 15.11.2022 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

15.11.2022 року слухання справи відкладено на 14 год. 00 хв. 14.12.2022 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

14.12.2022 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 31.01.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

21.01.2023 року справа була знята з розгляду в зв`язку з відсутністю енергозабезпечення приміщення Кагарлицького районного суду Київської області, призначено наступне судове засідання на 15 год. 00 хв. 03.03.2023 року.

03.03.2023 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 29.03.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

29.03.2023 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 26.04.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

26.04.2023 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 23.05.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

23.05.2023 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 16.06.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

16.06.2023 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 17.07.2023 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

17.07.2023 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 25.09.2023 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

25.09.2023 року слухання справи відкладено на 15 год. 00 хв. 27.10.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

27.10.2023 року слухання справи відкладено на 14 год. 00 хв. 12.12.2023 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

12.12.2023 року слухання справи відкладено на 12 год. 00 хв. 02.02.2024 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

02.02.2024 року слухання справи відкладено на 14 год. 00 хв. 18.03.2024 року в зв`язку з неявкою сторін по справі.

21.02.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява представника відповідачки, - адвоката Лисюк О.В., в якій вона зазначає, що між нею та відповідачкою припинено договір про надання правничої допомоги, а тому вона просить в подальшому проводити слухання справи без її участі.

В судове засідання, яке відбулося 18.03.2024 року, представник позивача, - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», - не з`явився, хоча, - повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В судове засідання, яке відбулося 18.03.2024 року, відповідачка ОСОБА_1 , - не з`явилася, хоча повідомлялася судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити частково, - шляхом винесення рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Підсудність.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, - з довідки № 20113/02 31, яка видана 28.11.2019 року Кагарлицькою міською радою Київської області, - відповідачка по справі, - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно, враховуючи предмет позову (стягнення заборгованості за кредитним договором). Враховуючи ту обставину, що відповідач проживає в м. Кагарлик Київської області, та положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України, - дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, як суду загальної юрисдикції першої інстанції, так як в даному випадку має місце правило загальної підсудності, - підсудність за місцем проживання відповідача фізичної особи.

Сторони по справі:

- Позивачем по справі є юридична особа, - АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», (скорочена назва АТ КБ «ПРИВАТБАНК»), (юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок № 1Д, , МФО № 305299, рахунок № 311 (для погашення заборгованості та судових витрат)).

- Відповідачем по справі є фізична особа, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 29.11.2012 Миронівським РС УДМС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права:

- Суд зазначає, що спір між сторонами виник в загузі зобов`язального права:

- ОСОБА_1 (далі - Відповідач) звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (далі - Позивач, Банк) з метою отримання банківських послух; у зв`язку з чим шдписав (ла) Заяву № б/н від 17.07.2017 року, згідно якої отримав(-ла) кредит у розмірі 5260.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

14.06.2018 року відбулась державна реєстрація та змінено повне та скорочене найменування Позивача з ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» (скорочена назва - ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК») на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» (скорочена назва АТ КБ «ПРИВАТБАНК»), про що у додатках надаємо копії сторінок виписки та копії сторінок статуту АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Проте, - суд вважає, що анкета-заява, яка подана позивачем на підтвердження факту укладення кредитного договору, - не містить відомостей про розмір процентної ставки за користування кредитними коштами, пені та комісій, а доданий до позову витяг з Умов та Правил надання банківських послуг, - не містить підпису відповідача, як і не містять такого підпису тарифи банку і довідка про умови кредитування, що, на думку суду, - свідчить про відсутність згоди між сторонами (позивачем та відповідачем) щодо істотних умов договору, зокрема розміру процентів, пені і комісій.

З урахуванням викладеного, - суд вважає, що поверненню стягненню підлягають лише фактично отримані та використані позичальником кошти, які не повернуті в добровільному порядку.

Такі висновки узгоджуються з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, яка міститься у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 за позовом АТ КБ "ПриватБанк" до громадянина про стягнення боргу за кредитним договором від 18 лютого 2011 року, де Велика Палата, погодившись із судовими рішеннями про стягнення із боржника непогашеного тіла кредиту, зазначила, що хоча укладений між сторонами кредитний договір від 18 лютого 2011 року у вигляді заяви-анкети, підписаної сторонами, не містить розміру і строку повернення кредиту, однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ "ПриватБанк" не повернуті, а також вимоги ч. 2 ст. 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, і необхідність їх захисту через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення Фактично отриманої суми кредитних коштів.

Таким чином, - Позивачем не доведено, що між сторонами, а саме, - позивачем тавідповідачем, - досягнуто згоди щодо розміру відсотків за користування кредитом, пені, комісії та штрафу.

Зазначена правова позиція міститься у постановах Верховного суду України від 14 грудня 2014 року (справа №6-2462ЦС16), від 22 березня 2017 року (справа № 6-2320ЦС16).

Відповідно до положень ст. 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом і цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003ЦС15 та постановах Верховного Суду від 05.09.2018 року у справі № 755/11168/15-ц, від 06.09.2018 року у справі № 0417/10430/2012, від 12.09.2018 року у справі № 647/1133/15-ц, від 20.09.2018 року у справі № 712/12031/15-ц, від 26.09.2018 року у справі № 711/8798/2012, від 03.10.2018 року у справі № 366/1358/іб-ц, від ю.10.2018 року у справі № 278/2615/15-ц.

Разом із цим, у своїй позовній заяві, Позивач просить стягнути із Відповідача:

- 8214,06 грн. - заборгованість за тілом кредита;

- 4623,11 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита;

- 486.24 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;

- 0,00 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання;

- 0,00 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн;

а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правші надання банківських послуг:

- 500.00 грн. - штраф (фіксована частина).

- 666.17 грн. - штраф (процентна складова).

З огляду на вищевказані норми права, - суд вважає, що у задоволенні позову у частині стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту, заборгованість за відсотками, штраф фіксована частина, штраф процентна складова, - слід відмовити, так як задоволення позову в цій частині суперечитиме положенням ст. 61 Конституції України, - а стягнути ж слід лише заборгованісь за тілом редиту, зщо становить 8214 (вісім тисяч двісті чотирнадцять) грн. 06 коп.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно правової позиції, висловленої в ухвалі ВСУ від 12 вересня 2018 року колегія суддів Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначила, що у разі, якщо Умови та Правила надання банком кредиту, зокрема, й умова про збільшення строку позовної давності, не містять підпису позичальника та при цьому банк не надає судам належних доказів, які б підтверджували, що саме ці Умови розумів відповідач, підписуючи заяву позичальника, а також те, що Умови та Правила містили ту чи іншу спірну умову, зокрема, і щодо збільшення строку позовної давності, у момент підписання заяви позичальника, або в подальшому не змінювались, - то такі Умови та Правила надання банком кредиту не можуть вважатися складовою частиною кредитного договору банку з цим позичальником.

Згідно ст.ст. 1046, 1049 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно ч. 1 ст. 1048 та ч. 1 ст. 1049 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми кредиту, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором.

Суд наголошує, що абзац 2 частини 1 статті 1048 ЦК України про виплату процентів до дня повернення позики, - може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування.

З аналізу зазначених норм матеріального права слідує, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України, - право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється.

Узагальнює позицію Верховного Суду правова позиція, висловлена в рішенні Великої палати Верховного суду у справі № 342/180/17 від 03 липня 2019 року, в якій Велика Палата Верховного суду обґрунтовує свою позицію наступним чином:

- неповідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк, покладає на слабшу сторону - споживача невиправданий тягар з`ясування змісту кредитного договору:

- з урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду зауважує, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, - не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правша надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору.

Отже, підписана анкета-заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, - не може бути підставою для стягнення процентів за користування кредитними коштами та пені за невиконання кредитного договору, оскільки така анкета-заява не може розцінюватись як стандартна (типова) форма кредитного договору.

28.03.2018 року Великою Палатою Верховного Суду було розглянуто справу № 444/9519/12 та винесено правові висновки, які кардинально відрізняються від правових позицій колишнього Верховного суду України у кредитних правовідносинах стосовно строку позовної давності, нарахування процентів, неустойки та застосування статті 625 ЦК України.

Згідно правової позиції Великої Палати ВС у рішенні № 444/9519/12 щодо даних висновків:

- проценти за кредитом нараховуються протягом строку кредитування;

- неустойка нараховується з наступного дня після настання терміну внесення чергового платежу, якщо такий платіж не було здійснено. Аналогічно розраховується й позовна давність зі сплати неустойки по кожному платежу, але у межах спеціального строку давності - 1 рік;

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 28 березня 2018 року у справі №444/9519/12 та від 04 липня 2018 року у справі №10/11534/13-ц дійшла висновку, що право позикодавця нараховувати передбачені договором відсотки за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України.

Закон України «Про споживче кредитування», який захищає права споживачів, передбачає, зокрема: абз.1 ч.2 ст.21: «Пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за договором не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу»;

- абз.2 4.2 ст.21: «Сукупна сума неустойки (штраф, пеня), нарахована за порушення зобов`язань споживачем на підставі договору про споживчий кредит, - не може перевищувати половини суми, одержаної споживачем за таким договором, і не може бути збільшена за домовленістю сторін».

Судові витрати.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову, - на відповідача.

В матеріалах цивільної справи міститься платіжне доручення № ZZ426B0GWD від 16.10.2019 року, з якого вбачається, що позивачем про подачі позовної заяви було сплачено судовий збір в розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятьсот двадцять одна) грн. 00 коп., - який повинен бути стягнений з відповідачки на користь позивача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 61 Конституції України, правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, яка міститься у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, постановами Верховного суду України від 14 грудня 2014 року (справа №6-2462ЦС16), від 22 березня 2017 року (справа № 6-2320ЦС16), від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003ЦС15 та постановах Верховного Суду від 05.09.2018 року у справі № 755/11168/15-ц, від 06.09.2018 року у справі № 0417/10430/2012, від 12.09.2018 року у справі № 647/1133/15-ц, від 20.09.2018 року у справі № 712/12031/15-ц, від 26.09.2018 року у справі № 711/8798/2012, від 03.10.2018 року у справі № 366/1358/іб-ц, від 2018 року у справі № 278/2615/15-ц, ст.ст. 509, 512, 514, 525, 526, 527, 530, ч. 1 ст. 598, 599, 610, ч. 2 ст. 615, 629, 1050, 1054, 1082 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 258, 259, 263 265, 268, 280 282 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задовольнити частково.

Стягнути з фізичної особи, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 29.11.2012 Миронівським РС УДМС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), на користь юридичної особи, - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», (скорочена назва АТ КБ «ПРИВАТБАНК»), (юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок № 1Д, , МФО № 305299, рахунок № 311 (для погашення заборгованості та судових витрат)), - кошти в сумі 8214 (вісім тисяч двісті чотирнадцять) грн. 06 коп., - заборгованості за тілом кредита № б/н від 17.07.2017 року.

Стягнути з фізичної особи, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 29.11.2012 Миронівським РС УДМС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), на користь юридичної особи - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», (скорочена назва АТ КБ «ПРИВАТБАНК»), (юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок № 1Д, , МФО № 305299, рахунок № 311 (для погашення заборгованості та судових витрат)), - кошти в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятьсот двадцять одна) грн. 00 коп., - судових витрат, - сплаченого судового збору при подачі позовної заяви.

В задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: Закаблук О.В.