Справа № 147/1446/24
Провадження № 2/147/471/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2024 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.,

з участю секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

08 листопада 2024 року представником позивача адвокатом Конякіним М.С. до суду в інтересах позивача ОСОБА_1 подано позовну заяву до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, до якої входить земельна ділянка, кадастровий номер :01:001:0227, площею 1,7171 га. За життя 28.05.2019 ОСОБА_3 склала заповіт на ім`я ОСОБА_1 (позивача), якій заповіла належну їй земельну ділянку. Однак про існування заповіту позивач не знала, тому вчасно не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Батько позивача ОСОБА_2 під час оформлення спадщини довідався про існування заповіту та повідомив позивачку. Коли вона звернулась до державного нотаріуса, то отримала роз`яснення, в якому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено строк для прийняття спадщини. Таким чином вона вимушена звернутись до суду з даним позовом про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 18 листопада 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою суду від 10 грудня 2024 року закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Призначено цивільну справу до розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилась, 30.12.2024 представником позивача адвокатом Конякіним М.С. подано до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, позов підтримує та просить задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, 27.12.2024 подав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Згідно з ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд за правилом ч.1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , місце смерті с. Летківка Гайсинського району Вінницької області, про що 18 квітня 2023 року складено відповідний актовий запис №2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області (а.с.14).

Родинний зв`язок позивача з померлою ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 01.07.1999, виданого ОСОБА_1 , в якому в графі батько записаний ОСОБА_2 та в графі мати ОСОБА_4 (а.с.12), свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 01.03.1965, виданого ОСОБА_2 , в якому в графі мати записана ОСОБА_3 (а.с.13).

ОСОБА_3 на праві приватної власності належала земельна ділянка кадастровий номер :01:001:0227, площею 1,7171 га, що підтверджується копією державного акта на право приватної власності на земельну ділянку серії ЯБ №688423 виданого 10.11.2006 (а.с.16, 17).

За життя 28 травня 2019 року ОСОБА_3 зробила заповітне розпорядження, яким земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0227, площею 1,7171 га, заповіла ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено секретарем Летківської сільської ради Тростянецького району Вінницької області 28.05.2019. Зареєстровано в реєстрі за №60.(а.с.15).

14 листопада 2024 року позивач звернулась до державного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак листом-роз`яснення від 14.11.2024 №675/01-16 отримала відмову, в якому зазначено, що спадкоємець не прийняв спадщину належним чином, та вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини (а.с.19).

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи із змісту ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

Згідно з ч.1, ч.3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняла спадщину.

У постанові Верховного Суду від 6 червня 2018 року (справа №592/9058/17-ц; касаційне провадження № 61-200 св 18) вказано, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Позивач в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини посилалась на те, що їй не було відомо про існування заповіту, та оскільки вона не є спадкоємцем першої черги, тому не зверталась з відповідними заявами до нотаріуса.

Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20, від 03 березня 2021 року у справі № 145/148/20 та від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18.

Згідно з ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені.

Враховуючи обставини, на які посилається позивач в своєму позові, суд вважає, що зазначені ОСОБА_1 обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та за можливе визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у раз і розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне ім`я сторін:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено 30 грудня 2024 року.

Суддя А.М. Мудрак