У Х В А Л А

30 грудня 2024 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/20781/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Дніпровського районного суду м. Києва

від 25 липня 2024 року

у цивільній справі №755/3452/24 Дніпровського районного суду м. Києва

за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Стародарницький"

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 25 липня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідачка 22.12.2024 безпосередньо до Київського апеляційного суду подав апеляційну скаргу шляхом надсилання через засоби поштового зв'язку. Апеляційна скарга надійшла до суду, зареєстрована та передана судді 27 грудня 2024 року. Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема, пунктом 2 частини 2 статі 356 ЦПК України визначено, що в апеляційній скарзі має бути зазначено електронну пошту скаржника та відомості про наявність або у відсутність у особи, яка подає апеляційну скаргу, електронного кабінету.

Проте, в порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність у ОСОБА_1 електронного кабінету.

Отже, ОСОБА_1 на виконання вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України необхідно надати Київському апеляційному суду відомості про наявність або відсутність в неї електронного кабінету.

Апеляційна скарга також не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не долучено документ про сплату судового збору або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

За приписами Закону України "Про судовий збір" при поданні позивачем у 2024 році даного позову підлягав сплаті судовий збір в сумі 3 028 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі становить 4 542 грн 00 коп. (3028х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 не надала доказів сплати судового збору у розмірі 4 542 грн 00 коп. або доказів звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог закону.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі необхідно сплатити судовий збір у сумі 4 542 грн 00 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Крім того, в порушення пункту 7 частини 2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі належним чином не сформована її прохальна частина.

Так, в прохальній частині скарги ОСОБА_1 просить скасувати рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.07.2024 у справі №755/3452/24 та поруч з цим апеляційна скарга не містить прохання щодо вчинення дій апеляційним судом після скасування рішення суду першої інстанції.

Повноваження суду апеляційної інстанції визначено в статті 374 ЦПК України. Тому прохальну частину апеляційної скарги на ухвалу суду скаржнику необхідно сформувати саме з урахуванням приписів статті 374 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків на апеляційне оскарження, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення такого цього строку (ч. 3 ст. 357 ЦПК України).

Так, Статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вже вказувалося вище, 25 липня 2024 року судом першої інстанції ухвалено оскаржуване рішення, а отже останній день на подання апеляційної скарги, згідно вимог ч. 1 ст. 354 ЦПК України, з урахуванням вимог ст. 124 ЦПК України, припадав на 26 серпня 2024 року. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подано 22.12.2024, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, встановленого ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Як на підставу поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 в заяві посилається на те, що копію оскаржуваного рішення вона отримала коли перебувала у відпустці, а саме 13.08.202, у зв'язу з чим вважала, що зможе подати апеляційну скаргу 02.09.2024 коли вийде на роботу. На роботі їй повідомили про зміну графіку і тому вона фізично не встигала потрапити до апеляційного суду, оскільки працює на лівому березі м. Києва. Також вказувала, що подання апеляційної скарги до канцелярії апеляційного суду унеможливлювали постійні повітряні тривоги через які зупинявся рух громадського транспорту на правий берег м. Києва.

Суд вважає, що такі аргументи скаржника є безпідставними, оскільки законодавцем встановлено достатній строк для подання апеляційної скарги на рішення суду 30 днів з дня його проголошення, а також законодавцем визначено (п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України), що учасник справи має безперешкодне право на поновлення строку для подання апеляційної скарги на рішення суду, у разі її подання протягом тридцяти днів з дня отримання рішення суду.

Як вже вказувалося вище, копію оскаржуваного рішення ОСОБА_1 отримала 13.08.2024, але з апеляційною скаргою звернулася через чотири місяці.

Посилання ОСОБА_1 на те, що вона через зайнятість на роботі фізично не мала можливості потрапити до апеляційного суду та подати апеляційну скаргу не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки згідно вимог ЦПК України апеляційна скарга може бути подана як безпосередньо до суду апеляційної інстанції, так і через суд першої інстанції (Дніпровський районний суд м. Києва).

Крім цього, законодавець також передбачив альтернативні способи подання апеляційної скарги в електронній формі та шляхом надсилання через засоби поштового зв'язку.

У зв'язку з вище викладеним суд також вважає не поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження і посилання ОСОБА_1 на те, що через постійні повітряні тривоги та через це зупинку громадського транспорту вона не змогла подати апеляційну скаргу безпосередньо до канцелярії Київського апеляційного суду. Більш того, повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру і оголошуються у різних регіонах України, не носять безперервного характеру, що свідчить про роботу відділень Укрпошти, а також можливість скаржника звернутись до суду особисто або подати апеляційну скаргу в електронній формі через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" або шляхом надсилання на електронну адресу суду.

Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 не зазначено, доказів на їх підтвердження не надано, тому суд приходить до на апеляційне оскарження.

Ураховуючи викладене, суд вважає, що зазначені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду є неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали звернутися до Київського апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25.07.2024, в якій зазначити інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 липня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик