ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/9788/24
провадження № 2/753/6536/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

11 грудня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.;

при секретарі ВОЛОДЬКО С.С.;

за участю сторін: не з`явились

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей Житомирської міської ради, про позбавлення батьківських прав

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту -відповідач, ОСОБА_2 ) про позбавлення батьківських прав.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач та відповідач перебували у зареєстрованому шлюбі, під час якого у них народився спільний син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбні стосунки сторін не склались, у зв`язку із чим зочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 08.01.2014 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 500 грн. щомісячно, починаючи з 26.11.2013 і до повноліття дитини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після розірвання шлюбу спільна дитина подружжя проживає разом з позивачем за адресою: АДРЕСА_1 та знаходиться на повному її утриманні. Починаючи з 2015 року відповідач ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків, зокрема, не приймає участі у вихованні дитини, не піклується про його фізичний та духовний розвиток, навчання та підготовку до самостійного життя. Окрім того, відповідач має заборгованість зі сплати аліментів, яка станом на 01.02.2024 становить 97 728,70 грн. Враховуючи вище викладене, позивач звернулась з даним позовом до суду та просить суд позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24.05.2024 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання. Одночасно, даною ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Службу у справах дітей Житомирської міської ради та зобов`язано її надати суду письмовий Висновок щодо розв`язання спору про позбавлення батьківських прав.

04.07.2024 представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей Житомирської міської ради - Жалюком В.С. через загальну канцелярію суду подано акт обстеження умов проживання від 02.07.2024.

26.09.2024 представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей Житомирської міської ради - Жалюком В.С. через загальну канцелярію суду подано висновок щодо позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 26.09.2024 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В судове засідання, яке відбулося 11.12.2024, позивач та її представник не з`явились, натомість в матеріалах справи міститься заява останнього від 14.11.2024, у якій він прохає суд здійснювати розгляд справи без його участі та без участі позивача. Проти винесення заочного рішення не заперечував.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, однак в матеріалах справи міститься заява від 26.09.2024, у якій він прохає суд здійснювати розгляд справи без його участі.

Відповідач, ані в підготовчі судові засідання, які відбулися 04.07.2024, 26.09.2024, ані в судові засідання, які відбулися 14.11.2024, 11.12.2024, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме шляхом направлення процесуальних документів суду за зареєстрованим місцем його проживання: АДРЕСА_2 , однак, вказані документи повертались за зворотньою адресою з вказівкою у довідці про причини повернення/досилання «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до чч. 7, 8 ст.128 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За приписами ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд бере до уваги, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, а відтак у відповідності до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та за згодою представника позивача постановляє заочне рішення.

З матеріалів справи вбачається, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який заочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 08.01.2014 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано. Відновлено ОСОБА_4 її дошлюбне прізвище ОСОБА_5 . Неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишено проживати разом з ОСОБА_1 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 500 грн. щомісячно, починаючи з 26.11.2013 і до повноліття дитини, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до акту обстеження умов проживання від 02.07.2024, наданого представником Служби у справах дітей Житомирської міської ради, малолітня дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 , ОСОБА_6 (якого вказано як батько), ОСОБА_7 (якого вказано як син ОСОБА_1 та ОСОБА_6 ) за адресою: АДРЕСА_1 . У вказаній квартирі дитині створені необхідні умови для проживання та виховання. На момент обстеження в квартирі чисто, прибрано та облаштовано необхідними меблями.

Як було зазначено вище, в матеріалах справи міститься висновок виконавчого комітету Житомирської міської ради, як органу опіки та піклування, №1346 від 21.08.2024 про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Так, у вказаному висновку зазначено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 , яка створила необхідні умови для проживання та виховання дитини, а також яка одноосібно забезпечує дитину усім необхідним, оскільки витрати на утримання дитини взяла на себе.

Батько участі у житті сина не бере, жодним чином не піклується про фізичний та духовний розвиток дитини, не цікавиться її вихованням, самоусунувся від виконання батьківських обов`язків, втратив з сином родинні зв`язки. ОСОБА_2 не бере участі в утриманні дитини, будь-якої допомоги дитині не надає, станом на 01.06.2024 мав заборгованість зі сплати аліментів у сумі 104 315,61 грн. За інформацією ліцею №6 м. Житомира ім. В.Г. Короленка, який відвідує дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , «… батько дитини на батьківські збори не з`являвся». Враховуючи викладене вище, виходячи з інтересів дитини, виконавчий комітет Житомирської міської ради, як орган опіки та піклування, вважає за доцільне позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 150 Сімейного кодексу України (далі по тексту - СК України) встановлено обов`язок батьків щодо виховання та розвитку дитини. Визначено, зокрема, що батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; батьки зобов`язані поважати дитину; передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї; забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини; забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 СК України, мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він: ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 30 березня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» встановлено, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкується з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов`язками.

Відповідно до ст. 165 СК України право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Ті ж самі принципи закріплені Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, відповідно п. 6. та п. 7 якої проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Якнайкраще забезпечення інтересів дитини має бути керівним принципом для тих, хто відповідає за її освіту і навчання; ця відповідальність лежить насамперед на її батьках.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 та знаходиться на повному її утриманні.

Відповідач життям дитини не цікавиться та ухиляється від виконання своїх обов`язків по його вихованню. Окрім того, останній матеріальної допомоги на утримання дитини не надає, що підтверджується розрахунком заборгованості зі сплати аліментів, наданого старшим державним виконавцем Дарницького відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Осовською В.В. від 01.02.2024 ВП №295/19418/13-ц, копія якого міститься в матеріалах справи, відповідно до якого заборгованість по аліментам станом на 29.01.2024 становить 97 728, 70 грн.

Отже, приймаючи до уваги те, що відповідач свідомо ухиляється від виконання батьківських обов`язків, а саме: виховання та матеріального утримання, не піклується про фізичний та духовний розвиток дитини, його навчання, підготовку до самостійного життя, не забезпечує харчуванням, медичним доглядом, лікуванням, не спілкується з сином, не виявляє інтересу до внутрішнього світу дитини, не створює умов для отримання освіти, суд дійшов висновку, що вимоги позивача про позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягають задоволенню в повному обсязі.

Суд вважає, що позбавлення батьківських прав слід розглядати як виключний і надзвичайний засіб впливу на недобросовісних батьків.

Слід зазначити, що ст. 166 СК України передбачає правові наслідки позбавлення батьківських прав, зокрема, особа, позбавлена батьківських прав: 1) втрачає особисті немайнові права щодо дитини та звільняється від обов`язків щодо її виховання; 2) перестає бути законним представником дитини; 3) втрачає права на пільги та державну допомогу, що надаються сім`ям з дітьми; 4) не може бути усиновлювачем, опікуном та піклувальником; 5) не може одержати в майбутньому тих майнових прав, пов`язаних із батьківством, які він міг мати у разі своєї непрацездатності (право на утримання від дитини, право на пенсію та відшкодування шкоди у разі втрати годувальника, право на спадкування); 6) втрачає інші права, засновані на спорідненості з дитиною.

Водночас, суд зауважує, що згідно з ч. 2 ст. 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.

Враховуючи вищевикладене та керуючись вимогами стст. 150, 164, 165 СК України, стст. 11, 12 Закону України «Про охорону дитинства», стст. 12, 81, 141, 259, 265, 268, 273, 280 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей Житомирської міської ради, про позбавлення батьківських прав - задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) батьківських прав відносно малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.