П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

8 липня 2024 року місто Київ

справа № 754/12745/23

провадження № 22-ц/824/5975/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.,

сторони:

позивач - Акціонерне товариство «Сенс Банк»

відповідач - ОСОБА_1

розглянув у порядку письмового провадження в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року, ухвалене у складі судді Грегуль О.В.,

у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2023 року позивач АТ «Сенс Банк» (раніше «Альфа Банк») звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 в якому, посилаючись на неналежне виконання відповідачем договірних кредитних зобов`язань, просив стягнути з відповідача визначену станом на 22.01.2023 заборгованість у сумі: 87 319, 88 грн. (67 499, 70 грн. - кредит + 19 820, 18 грн. - проценти) за офертою на укладення угоди про надання кредиту № 491040568 від 24.11.2020 і анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк» від 24.11.2020.

Позов обґрунтовано тим, що 24.11.2020 ОСОБА_1 уклала з АТ «Альфа Банк» угоду про надання споживчого кредиту № 491040568. Відповідно до умов кредитного договору банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах визначених кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі у сумі, строки та на умовах передбачених договором. У випадку невиконання позичальником умов договору, останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед банком протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня отримання від банку інформації.

Станом на 22.01.2023 заборгованість відповідачки ОСОБА_1 перед банком за кредитним договором № 491040568 становить 87 319, 88 грн., яку остання в добровільному порядку не бажає.

Посилаючись на зазначені обставини. позивач просив позов задовольнити.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2023 року задоволено позовні вимоги АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» за офертою на укладення угоди про надання кредиту № 491040568 від 24.11.2020 і анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк» від 24.11.2020: 87 319,88 грн. - кредиту і процентів та 2 684 грн. - судового збору.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 14.11. 2023 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції.

Вважає, рішення суду першої інстанції необґрунтованим та таким, що ухвалено з порушенням норм матеріального права при недотриманні норм процесуального права

Зазначає, що про час та місце розгляду справи не була повідомлена жодним чином, про ухвалене рішення дізналась з платформи «Дія», а тому наявність такої обставити є обов`язковою підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Стверджує, що за договором оферти від 24.11.2020 № 491040568 ОСОБА_1 кошти не отримувала, а зазначена у позові інформація про отримання відповідачкою кредитних коштів від банку є недостовірною та такою, що порушує закріплене у ст. 68 Конституції України право кожного на повагу до його гідності. Просить витребувати у позивача (раніше «Альфа Банк») документи, які б підтверджували факт передачі коштів (квитанції з підписом відповідачки, чеки, банківські виписки, інші документи, що можуть підтвердити факт отримання та користування коштами), якщо такі були.

Звертає увагу, що договір було укладено в період з 2014 по 2023 до націоналізації АТ «Сенс Банк», який раніше мав назву «Альфа Банк» та відкрито підтримував вторгнення російської федерації на територію України, здійснював свою діяльність на території окупованих Донецької, Луганської областей та АР Крим, у зв`язку з чим ставить під сумнів законність поданої до суду першої інстанції позовної заяви та ухваленим рішенням суду в умовах війни та воєнного стану.

Просить провести перевірку позивача на предмет фінансування ним збройної та терористичної діяльності проти України в період з 2014 до націоналізації банку.

АТ «Сенс Банк» правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року в складі колегії суддів справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто в порядку ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Згідно ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні, про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Порядок повідомлення учасників справи про розгляд справи встановлений статями 128 - 130 ЦПК України, про належне повідомлення особи про вчинення відповідної процесуальної дії може свідчити розписка. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

За правилом частин п`ятої, шостої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Разом з тим, доказів отримання відповідачем ОСОБА_1 судової повістки про те, що розгляд справи відбудеться 23.10.2023 матеріали справи не містять і, відповідно, сторона відповідача не мала можливості бути присутньою під час розгляду справи та надати свої заперечення проти позовної заяви.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України).

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також порушенням вимог статей 128, 130, 223 ЦПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Крім того, у пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно до ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Неповідомлення судом учасника справи про розгляд справи є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, частиною першою якої передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У рішеннях від 27 червня 2017 року у справі «Лазаренко та інші проти України» і від 3 жовтня 2017 року у справі «Віктор Назаренко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, таким чином, принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагають, щоб у випадку надсилання судових документів поштою вони надсилались рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, має повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагає, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи.

З огляду на наведене, та зважаючи на те, що судом першої інстанції розглянуто справу без участі відповідача, який не був належним чином повідомлений про розгляд справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового судового рішення.

Щодо вирішення справи по суті спору колегія суддів зазначає наступне.

Як убачається з матеріалів справи, попереднє найменування позивача було АТ «Альфа-Банк», підстава зміни найменування: рішення загальних зборів акціонерів від 12.08.2022 та запис до ЄДРЮС, ФОП та ГФ від 30.11.2022.

За укладеними між позивачем і відповідачем офертою на укладення угоди про надання кредиту № 491040568 від 24.11.2020 і анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк» від 24.11.2020 (а.с. 4,5) (далі - кредитний договір), позивачем надано ОСОБА_1 кредит у розмірі 78 974, 38 грн. під 32 % на строк 60 місяців. Повернення кредиту з процентами мало здійснюватися щомісячними платежами відповідно до встановленого сторонами графіку.

Вказана обставина підтверджується копіями зазначених документів з власноручним підписом відповідачки, паспортні дані у договорі збігаються з завіреними ОСОБА_1 копіями 1,2,3,10,11,12,13 сторінок паспорту громадянина України та нею не заперечується.

Відповідно до умов кредитного договору банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах визначених кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі у сумі, строки та на умовах передбачених договором. У випадку невиконання позичальником умов договору, останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед банком протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня отримання від банку інформації.

Банк свої зобов`язання виконав, перерахувавши на рахунок ОСОБА_1 № НОМЕР_1 грошові кошти у розмірі 78 974, 38 грн., що підтверджується меморіальним ордером від 25.11.2020 № 8624229 та випискою по рахунку відповідача (а.с.9, 10).

Належність відповідачці поточного рахунку № НОМЕР_1 підтверджується підписаною ОСОБА_1 копією оферти на укладання угоди про надання кредиту № 491040568 та нею не заперечується.

Згідно з ст. 1 п. 1.19-1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» меморіальний ордер - розрахунковий документ, який складається за ініціативою банку для оформлення операцій щодо списання коштів з рахунка платника і внутрішньобанківських операцій відповідно до цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України. Ініціювання переказу здійснюється за такими видами розрахункових документів: 1) платіжне доручення; 2) платіжна вимога-доручення; 3) розрахунковий чек; 4) платіжна вимога; 5) меморіальний ордер (ст. 22 цього ж Закону).

Під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним: для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника; для банку платника - з дати списання коштів з рахунка платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку або з дати списання коштів з рахунка платника та з кореспондентського рахунка банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку (п. 4 ст. 22 цього ж Закону).

Таким чином, наявний в матеріалах справи меморіальний ордер від 25.11.2020 № 8624229 колегія суддів вважає належним та допустимим доказом на підтвердження видачі коштів позичальнику та відхиляє доводи апеляційної скарги в цій частині.

Крім того, банком надані виписки по особових рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_1 , що також підтверджують обставини видачі кредиту та його розміру.

Як убачається з матеріалів справи, а саме із розрахунку заборгованості за кредитним договором у гривні (а.с.8), відповідачкою здійснювались платежі на погашення тіла кредиту та відсотків за користування кредитом (09.12.2020, 11.01.2021, 05.02.2021, 10.03.2021, 05.04.2021, 06.04.2021, 07.05.2021, 09.06.2021, 12.07.2021, 10.08.2021, 09.09.2021, 18.10.2021, 16.11.2021,09.12.2021, 13.12.2021, 13.01.2022, 14.01.2022, 16.02.2022, 17.02.2022, 21.03.2022, 12.05.2022) в загальному на суму 43 392, 21 грн.

Факт регулярного погашення кредиту відповідачкою в період з 09.12.2020 по 15.05.2022 колегія суддів вважає беззаперечним доказом виникнення кредитних правовідносин між АТ «Сенс Банк» (раніше «Альфа Банк») та ОСОБА_1 та отриманням останньою коштів в розмірі 78 974, 38 грн.

В подальшому, відповідачка припинила виконання своїх зобов`язань по поверненню кредиту та сплаті відсотків, у зв`язку з чим виникла заборгованість. Станом на 28.02.2023 заборгованість складає 87 319, 88 грн.

У зв`язку з цим, АТ «Сенс Банк» направив позивачці досудову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань від 03.07.2023, та повідомив про порушення ОСОБА_1 зобов`язань по кредитному договору № 491040568. Просив в строк 30 днів з дня отримання вимоги усунути порушення та погасити заборгованість в розмірі простроченого боргу, а у випадку невиконання - достроково повернути кредит у повній непогашеній сумі та сплатити всі нараховані і несплачені проценти за користування кредитом, а саме 87 319, 88 грн.

Позивачем надані виписки по особових рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_1 , що підтверджують заборгованість останньої по кредиту, розмір якої відображено у детальному розрахунку та не спростовано будь-яким контррозрахунком відповідача.

Таким чином, колегія суддів вважає, що розмір заборгованості позичальника за кредитом є доведеним і відповідно банк має право вимагати дострокового повернення залишку непогашеної частини кредиту на підставі ч.2 ст.1050 ЦК України, оскільки позичальник допустив прострочення виконання взятих на себе зобов`язань по поверненню кредиту.

Посилання відповідачки в апеляційній скарзі на проведення перевірки АТ «Сенс Банк» на предмет фінансування ним збройної агресії та терористичної діяльності проти України в період з 2014 року до його націоналізації суд апеляційної інстанції до уваги не приймає, оскільки такі доводи не звільняють позичальника від виконання його обов`язків щодо повернення коштів, отриманих в кредит, а також сплати процентів за користування такими коштами. Крім того, суд враховує, що у липні 2023 року держава націоналізувала «Сенс-Банк".

З огляду на викладене та з урахуванням встановлених обставин справи, колегія суддів вважає, що вимоги позивача до відповідача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь АТ «Альфа-Банк» підлягає стягненню сума судового збору за подання позовної заяви в сумі 2684 грн.

Керуючись ст. ст. 141, 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення наступного змісту.

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення коштів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» ( місцезнаходження: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 10, ) заборгованість за кредитним договором у розмірі 87 319, 88 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» ( місцезнаходження: м. Київ, вул.Велика Васильківська, 10, ) судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2684 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус