Справа №: 343/2184/24
Провадження №: 2-п/343/15/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 грудня 2024 року м. Долина

Долинський районний суд ІваноФранківської області в складі:

головуючого судді Тураша В. А.,

секретаря Лукань О.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Долинського районного суду Івано-Франківської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області у справі № 343/2184/24 -

В С Т А Н О В И В:

Відповідачка ОСОБА_1 , 06.12.2024 звернулася в суд із заявою про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області у справі № 343/2184/24, в якій просить:

скасувати заочне рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області у справі № 343/2184/24 за позовом ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Свої вимоги мотивує тим, що 04.11.2024 Долинський районний суд Івано-Франківської області постановив заочне рішення, яким стягнув з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитним договором від 30.07.2021 в розмірі 29081 (двадцять дев`ять тисяч вісімдесят одну) гривню 76 коп., з яких: 18889,21 грн - загальна заборгованість по тілу кредиту, 2,02 грн - загальна заборгованість по відсоткам; 10190,62 грн - сума заборгованості за комісією.

З вказаним рішенням вона не згідна вважає його незаконним та таким що підлягає скасуванню та перегляду.

Повний текст заочного рішення суду нею був отриманий 14 листопада 2024 року.

Заявник не з`явився у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що він не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення вказаного судового засідання, а тому не знав про таке повідомлення та відповідно його не бачив.

Підтвердженням того, що відповідачу надходили будь-які повідомлення чи повістки до суду відсутні в матеріалах справи, а саме: повідомлення про вручення листа.

Оскільки судова повістка не надходила і особисто не вручена, тому відповідач не з`явився на судове засідання та не повідомив суд про причину своєї неявки.

Неповідомлення відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило ОСОБА_1 прав передбачених ч.ч. 2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи, а також призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом.

Заяву на повідомлення її про призначені судові засідання за допомого смс - повідомлень або телефонограмою вона не давала.

Що стосується заперечення проти позовних вимог позивача та докази, якими воно ґрунтується, слід зазначити наступне:

В обґрунтування позову представник позивача посилається на те, що 30.07.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Центр фінансових рішень» (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (боржник) укладено кредитний договір № у формі електронного документу з використанням електронного підпису.

Позивач набув право вимоги стягнення заборгованості за цим кредитним договором в результаті неодноразового відступлення кредиторами свого права вимоги до боржника.

Так, як зазначено у судовому рішенні, на підставі договору про відступлення права вимоги №ТАСЦФР-10-2016 від 07.10.2016 укладеного між ТОВ"ФК"ЦФР" та АТ «Таскомбанк», первісний кредитор передає (відступає) новому кредитору свої права вимоги до позичальників, а новий кредитор набуває права вимоги первісного кредитора за кредитними договорами та договорами забезпечення до них сплачує первісному кредитору за відступлення права вимоги грошові кошти у сумі, що дорівнює ціні договору у порядку та строки, встановлені цим договором.

04.04.2024 між АТ «Таскомбанк» та ТОВ "ФК" "ЄАПБ" укладено договір факторингу №НІ/11/17-Ф, у відповідності до умов якого, ТОВ "ФК "ЄАПБ" зобов`язується передати (сплатити) АТ «Таскомбанк» суму фінансування, а АТ «Таскомбанк» зобов`язується відступити ТОВ "ФК "ЄАПБ" права вимоги за кредитними договорами, договорами поруки в обсязі та на умовах, що існують на дату відступлення прав вимоги.

Згідно з умовами кредитного договору позичальник зобов`язується повернути кредит сплатити проценти за користування кредитом та виконати інші зобов`язання в повному обсязі строки і на умовах, передбачених договором.

Оскільки відповідачка не виконала свого обов`язку та припинила повертати наданий їй кредит в строки, передбачені кредитним договором, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

З такими доводами позивача погодитись не можна.

З матеріалів справи, на які посилається позивач вбачається, що начебто вона, ОСОБА_1 , повідомлялась про відступлення права грошової вимоги за кредитним договором № від 30 липня 2021 року, про що свідчить: повідомлення про відступлення права вимог від 30 липня 2021 року, в якому вона власноручно розписалася , але не вказується ким саме вона повідомлялась. Як встановлено судом і не заперечується позивачем, спірний кредитний договір № був відступлений 07.10.2016 , шляхом укладання відповідного договору між ТОВ «Фінансова компанія «Центр фінансових рішень» та АТ «Таскомбанк».

Зазначає, що вона не підписувала а ні заяву-анкету на отримання послуг в ТОВ «ФК «ЦФР», а ні кредитний договір № від 30.07.2021. Чий підпис стоїть на вказаних документах їй не відомо. З долученого до матеріалів справи договору №980750157 від 14.05.2019 вбачається, що вказаний договір не підписаний жодною з її сторін особисто, а також відсутні докази підпису вказаного договору за допомогою електронного підпису.

Окрім цього, позов не містить доказів перерахування грошових коштів відповідачу, відсутні первинні бухгалтерські документи на підтвердження перерахування кредитних коштів на банківський картковий рахунок відповідача, зокрема, позивачем не надано суду копії меморіальних ордерів, заяв на видачу готівки, платіжних доручень, виписки по картковому рахунку, тощо. При цьому, ні в момент звернення до суду із даним позовом, ні під час розгляду справи, позивач не надав доказів на підтвердження зарахування відповідачу кредитних коштів (первинних бухгалтерських документів), клопотань про витребування відповідних доказів не заявляв.

Таким чином, відсутні підстави вважати, що розмір заборгованості відповідача перед позивачем, зазначений в розрахунку, є правильним.

Враховуючи, що позивачем не доведено факту укладання договору між ТОВ «ФК «ЦФР» та ОСОБА_1 , наступні переходи прав вимоги, не можуть підтвердити наявності права вимоги у останнього кредитора ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» до неї.

З огляду на наведене, вважає, що ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» не має права вимагати від неї, як від відповідача сплати заборгованості за вказаним вище кредитним договором.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може

звернутися до суду з вимогою про захист своїх прав.

За приписами ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до ст. 262 ЦКУ, заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності.

Оскільки, дата договору відступлення права вимоги №ТАСЦФР-10-2016 зазначена 07.10.2016, вважає, що строк позовної давності почав свій перебіг саме з 07.10.2016 та закінчився 07.10.2019 .

Проте позивач звернувся з позовними вимогами лише у вересні 2024 року.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (а.с.54-58).

Представник позивача ТОВ «ФК «ЄАПБ» Канак М.С. подала заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, сформоване в системі «Електронний суд», в якому просить заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 04 листопада 2024 року по справі №343/2184/24 - залишити без задоволення.

Свої вимоги мотивувала тим, що ТОВ «ФК «ЄАПБ» детально ознайомившись із заявою відповідача про перегляд заочного рішення, вважає її безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Щодо неналежного повідомлення про розгляд справи.

"Відповідачка ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, причини своєї неявки суду не повідомила, хоч про час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому Законом порядку, про що свідчить оголошення про виклик в судове засідання (а.с.40), список поштових відправлень листів рекомендованою кореспонденцією (а.с.42). Відзиву на позов відповідачкою не подано...".

Отже, суд, притримуючись норм цивільного та цивільно-процесуального законодавства, виніс законне та обґрунтоване заочне рішення на підставі наявних в справі доказів.

Щодо укладення кредитного договору

Як зазначено у позовній заяві, 30 липня 2021 року ОСОБА_1 подала до ТОВ «ФК «Центр фінансових рішень» заяву про приєднання до умов отримання кредитів та інших послуг від ТОВ «ФК «ЦФР» (ідентифікаційний код: 35725063) та заяву № від 30 липня 2021 року на отримання кредиту від ТОВ«ФК «ЦФР», підписанням якої підтвердила згоду, що ця заява разом з паспортом кредиту (включно з його наступними змінами) та з умовами отримання кредитів та інших послуг від ТОВ «ФК «ЦФР» становлять кредитний договір між ТОВ «ФК «ЦФР» та нею, як позичальником.

Враховуючи, що фактично отримані та використані відповідачем кошти в добровільному порядку не повернуті, а також вимоги ч.2 ст. 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, позивач має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав.

Сторони узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови користування коштами, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення договору, на погоджених умовах шляхом особистого підписання договору.

Відповідачем не надано суду доказів, які б підтверджували належне виконання ним зобов`язань та, які б спростовували суму заборгованості.

Слід зазначити, що відповідачем у відзиві на позовну заяву, не заперечується належними та допустимими доказами факту укладення ним вищевказаного кредитного договору.

Щодо перерахування кредитних коштів та розрахунків заборгованості.

Відповідно до умов кредитного договору та договору позики, кошти надано клієнту в

безготівковій формі у національній валюті на реквізити платіжної банківської картки, вказаної клієнтом при реєстрації на сайті первісного кредитора.

Інформація про проведення успішних транзакцій зберігається безпосередньо у кредитодавця, у зв`язку з чим, ТОВ «ФК «ЄАПБ» не володіє та не може володіти оригіналами

первинних документів, в тому числі які підтверджують факт перерахування кредитних коштів на рахунок позичальника, оскільки такі документи є банківською таємницею, та відповідно до п.35 «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», формуються, складаються та зберігаються в установі банку який видавав кредит, відповідно до чинного законодавства України відповідальною особою банку.

Згідно ст.60 Закону України «Про банки і банківську діяльність», інформація про операції, проведені на користь чи за дорученням клієнта є банківською таємницею.

Тому, позивач не має змоги надати суду виписку з особового рахунку, оскільки положення про організацію операційної діяльності в банках України, затверджене постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 встановлює основні вимоги щодо організації бухгалтерського обліку в банках України, а позивач не є банком України, отже на нього дія Положення не розповсюджується, виписки по особовим рахункам клієнтів не формуються (Постанова Київського апеляційного суду по справі № 381/1311/23 від 25.06.2024).

Відповідач вказує, що наведена позивачем теза про отримання відповідачем грошових коштів за умовами кредитного договору стороною захисту не доведена, при цьому сам відповідач не визнає і одночасно не заперечує факт отримання грошових коштів, виносячи свою версію подій відносно отримання коштів «за дужки».

Тобто, фактично сторона захисту не заперечує факт, але намагається показати, що позивач не довів його належним чином.

Відповідач, як власник карткового рахунку, на який було перераховано кредитні кошти, може власноруч отримати виписки по рахунку для підтвердження або спростування факту перерахування/ отримання кредитних коштів.

Також, учасник справи мав право подати до суду власний розрахунок або згідно ч. 1 ст. 106 ЦПК України, висновок експерта, складений на його замовлення. Тобто, якщо відповідач не згоден з розрахунками заборгованості, наданими позивачем чи ставить під сумнів правильність

доданого до матеріалів справи розрахунку заборгованості, він мав право замовити спеціальну експертизу для отримання відповідного висновку з метою подальшої подачі його на розгляд суду, але не скористалися даним правом.

Відповідачем не надано суду належних і допустимих доказів на спростування позовних вимог ТОВ «ФК «ЄАПБ», а саме того, що відповідні кошти не були зараховані на картковий рахунок позичальника, вказаний у договорі, або доказів того, що вказаний картковий рахунок йому не належить.

Заперечуючи проти перерахування кредитних коштів, відповідач не позбавлений можливості надати відповідні банківські дані/інформацію на підтвердження своїх доводів, маючи при цьому безперешкодний та повний доступ до таких.

Позивачем було надано до суду всі наявні документи за кредитним договором, які були передані первісним кредитором до ТОВ «ФК ЄАПБ» в рамках укладеного договору факторингу.

Зазначена заборгованість, як і отримання відповідачем кредитних коштів підтверджуються з огляду на наявні докази в матеріалах справи, зокрема розрахунком заборгованості та відповідною копією вказаного договору в якому відображаються всі істотні умови такого виду договору та договорами факторингу з відповідними додатками.

Якщо відповідач не погоджується з відповідним розрахунком заборгованості, він має право подати контррозрахунок.

Однак, будь-яких належних та допустимих доказів, які спростовують позивні вимоги позивача, зокрема контррозрахунок заборгованості, не надано.

Отже, зазначена заборгованість підтверджуються з огляду на наявні докази в матеріалах справи, які не спростовані належним чином.

З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що він є чітким, зрозумілим та узгоджується з умовами кредитного договору.

Таким чином, відповідачем у справі не спростовано обставин отримання та використання ним кредитних коштів та розміру заборгованості, зазначених в наданих позивачем розрахунках, які узгоджується зі змістом договорів, а отже, є належними доказами наявності заборгованості за кредитами.

У вищезазначених договорах передбачені всі істотні умови такого виду договору

відповідно до вимог законодавства. У договорах вказана сума кредиту, строк надання кредиту, відсоткова ставка та її вид, умови повернення кредиту, нарахування та сплати відсотків, право дострокового виконання зобов`язань за договором та його умови. Відповідач був ознайомлений з умовами кредитування, сторони мали необхідний обсяг цивільної дієздатності і волевиявлення учасників договору було вільним.

Щодо направлення на адресу відповідача повідомлень про відступлення права грошової вимоги.

За змістом положень закону, боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору і таке виконання є належним.

При умові, що відповідач з будь яких підстав не отримав повідомлення про відступлення права вимоги заборгованості від первісного кредитора до ТОВ «ФК «ЄАПБ», має місце той факт, за яким відповідач не мав жодних перешкод для реалізації свого зобов`язання по сплаті кредитної заборгованості на рахунки первісного кредитора, які вказані в кредитному договорі, і таке виконання було б належним відповідно до вимог ст. 516 ЦК України.

Тобто факт неповідомлення боржника про уступку права вимоги новому кредитору за умови невиконання боржником грошового зобов`язання не є підставою для звільнення боржника від виконання зобов`язань.

Щодо строку позовної давності.

04.04.2024 між АТ «Таскомбанк» та ТОВ «ФК«ЄАПБ» укладено договір факторингу №НІ/11/17-Ф від 04.04.2024, у відповідності до умов якого, ТОВ «ФК «ЄАПБ» зобов`язується

передати (сплатити) АТ «Таскомбанк» суму фінансування, а АТ «Таскомбанк» зобов`язується відступити ТОВ «ФК «ЄАПБ» права вимоги за кредитними договорами, договорами поруки в обсязі та на умовах, що існують на дату відступлення прав вимоги.

Отже, загальний строк позовної давності щодо стягнення заборгованості за кредитним договором № від 30.07.2021 має часові рамки з 04.04.2024 по 04.04.2027 року.

ТОВ «ФК «ЄАПБ» звернулося до суду з позовною заявою у вересні 2024 року, відповідно строк позовної давності ще не сплинув.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (№211), запроваджено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин. У подальшому його було неодноразово продовжено (востаннє Постанова Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 , якою продовжено карантин до 30.06.2023). А впровадження карантину в Україні певним чином впливає на перебіг позовної давності.

Продовження строків позовної давності в період дії карантину є безумовним та автоматичним в силу закону, і тому обґрунтування причин, за яких дія карантину не дала б змоги особі подати позов вчасно, не вимагається.

Отже, наразі можна стверджувати, що якщо закінчення строку позовної давності припадає на період після 02.04.2020, то він продовжується до кінця дії карантину, тобто до 30.06.2023 (Постанова Кабінету Міністрів України № 651).

Враховуючи вищезазначене, строк позовної давності щодо звернення до суду з позовною вимогою про стягнення заборгованості за Кредитним договором № від 30.07.2021 було продовжено на строк дії карантину.

Крім того, відповідно до пункту 19 Прикінцевих та Перехідних Положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Тобто загальна позовна давність, перебіг якої припав на період дії в Україні правового режиму воєнного стану, продовжена законодавцем на період дії такого правового режиму.

Водночас продовження строків свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні.

24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 в Україні було введено правовий режим воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022

року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022, від 12 серпня 2022 року № 573/2022, від 07 листопада 2022 року № 757/2022, від 06 лютого 2023 року № 58/2023, від 01 травня 2023 року № 254/2023 воєнний стан в Україні неодноразово було продовжено, включно до 18 серпня 2023 року.

Відтак позивач, звернувшись до суду у вересні 2024 року, застосував заходи щодо захисту своїх прав в межах строків позовної давності. Тобто підстави вважати, що строк пред`явлення позовних вимог був пропущений відсутні (а.с.70-78).

В судове засіданні відповідачка ОСОБА_1 , на повторний виклик не з`явилась, причини своєї неявки не повідомила ,хоч про час та місце його проведення була належним чином повідомлена судом .

Представник позивача Канак М.С. (довіреність від 05.12.2024 а.с.79) в судове засідання не з?явилася, хоч про дату, час та місце слухання справи була повідомлена у встановленому Законом порядку. В запереченні на заяву про перегляд заочного рішення просить розгляд справи проводити за відсутності представника ТОВ «ФК «ЄАПБ».

Суд , вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши та оцінивши здобуті у судовому засіданні докази, вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення підлягає до задоволення, виходячи з наступного:

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні встановлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Івано-Франківської області від 04.11.2024 в справі №343/2184/24, позов товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів": розрахунковий рахунок НОМЕР_1 в АТ «ТАСкомбанк» заборгованість за кредитним договором від 30 липня 2021 року в розмірі 29081 (двадцять дев`ять тисяч вісімдесят одну) гривню 76 коп., з яких: 18889,12 грн - загальна заборгованість по тілу кредиту; 2,02 грн загальна заборгованість по відсоткам ; 10190,62 грн - сума заборгованості за комісією.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 коп. сплаченого судового збору, згідно платіжної інструкції кредитового переказу коштів (а.с.44-46).

Дана справа розглянута судом в порядку спрощеного позовного провадження у відсутності відповідачки ОСОБА_1 , з ухваленням заочного рішення.

Як вказує в своїй заяві відповідачка, жодних судових повісток про розгляд справи вона не отримувала, тому не знала і не могла знати про день, час та місце розгляду справи, тобто була позбавлена можливості бути присутньою в судовому засіданні та захищати свої права.

Заочне рішення відповідачці направлено за її адресою реєстрації: АДРЕСА_1 05.11.2024 (а.с.47).

Вищезазначене заочне рішення Долинського районного суду відповідачкою ОСОБА_1 отримано 26.11.2024, що підтверджується трекінгом перевірки статусу відстеження від 06.12.2024 з відміткою вручено особисто 26.11.2024 (а.с.50).

За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 у встановлений законом 20-денний строк з дня вручення їй заочного рішення суду , звернулася із заявою про його перегляд, беручи до уваги, що відзив на позовну заяву від відповідачки не надходив, суд вважає, що вона була позбавлена можливості надати суду пояснення на обґрунтування своїх заперечень проти позову.

П. 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними.... і проти такого розгляду

справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

У відповідності до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо

судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, порушені права відповідача, передбачені ст.ст. 43, 49 ЦПК України, зокрема: ознайомлюватися з матеріалами справи; робити з них витяги, копії; одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; тощо.

Щодо посилання на докази, якими відповідачка обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача необхідно зазначити, що в зв`язку з відсутністю відповідачки при розгляді справи остання була позбавлена можливості таких процесуальних дій, які мала на меті зробити, якщо була би присутня на судовому засіданні, а саме: подання та витребування додаткових документів та пояснень, які б в ході судового розгляду вплинули на винесення законного та обґрунтованого рішення по справі.

При цьому докази, на які посилається відповідачка ОСОБА_1 , мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин суд вважає заяву про перегляд заочного рішення обґрунтованою, оскільки вона містить заперечення, які слід ретельним чином дослідити в судовому засіданні, що в свою чергу, може суттєво вплинути на прийняте судом рішення, а тому ухвалене по справі заочне рішення слід скасувати, та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 280-288 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області у справі № 343/2184/24 - задоволити.

Скасувати заочне рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 04 листопада 2024 року по справі №343/12184/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Розгляд справи здійснити за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання у приміщенні Долинського районного суду Івано-Франківської області, м.Долина вул. Обліски 115, Івано-Франківської області на 23 січня 2025 року в 10.00 год. з викликом сторін по справі.

Визначити відповідачці п?ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачка має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачка зобов"язана надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без

поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Роз`яснити відповідачці, що згідно ст. 193 ЦПК України, вона має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Копію ухвали вручити учасникам провадження в тому числі відповідачці разом із копією позовної заяви та копіями доданих до неї документів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: dl.if.court.gov.ua.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Долинського районного суду В. А. Тураш