УХВАЛА

щодо виправлення описки

30.12.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі головуючої судді Стрілецької О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Богунського районного суду м. Житомира від 03.12.2024, яка постановлена в цивільній справі №295/17662/24 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, вчинених незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю, та стягнення моральної шкоди-,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить виправити описки, допущені в ухвалі суду від 03.12.2024, постановленій в справі №295/17662/24, про захист порушених конституційних прав, вчинених незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю, та стягнення моральної шкоди, а саме просила вірно зазначити суть позову та його обгрунтування, які стосуються порушень відповідачем її цивільних прав, а не конституційних, як зазначено в ухвалі суду.

Заявник просить виправити по тексту ухвали прохальну частину позовної заяви, а саме вказати: «визнати незаконним рішення, дії чи бездіяльність, вчиненням порушень законодавства» замість «визнати незаконною відмову додержуватись вимоги закону під час подання відповідачем відзивів на позовні заяви, на апеляційні скарги, на касаційну скаргу».

Крім того, зауважує, що вона просить стягнути на свою користь моральну шкоду в розмірі 260000,00грн, що чітко викладено у вимозі №7 позовної заяви, натомість в ухвалі суду вказаний розмір моральної шкоди , який вона просить в сумі 280000,00грн.

За правилами ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України заява про виправлення описки розглянута без повідомлення учасників по справі.

Судом встановлено, що згідно з ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 03.12.2024 відкрито провадження в цивільній справі; розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; зупинено провадження в цій цивільній справі доперегляду в касаційному порядку судового рішення про відмову у відкритті провадження у цивільній справі №296/12456/23.

Дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення цієї статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

В п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Дослідивши зміст ухвали суду від 03.12.2024, в якій позивач просить виправити описки, зазначено, щопозивач звернулась до суду з позовом про захист порушених конституційних прав, вчинених незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю, та стягнення моральної шкоди, разом з тим в позовній заяві ОСОБА_1 вказувала про захист порушених цивільних прав, вчинених незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю, та стягнення моральної шкоди, що немає правового значення для правильного вирішення спору по суті заявлених позовних, виходячи з предмета позову.

ОСОБА_1 зазначає, що у вимозі №7 позовної заяви вона просить стягнути на свою користь моральну шкоду в розмірі 260000,00 грн, а в ухвалі суду міститься описка.

Разом з тим, вимога про стягнення моральної шкоди в поданій позивачем позовній заяві викладена у вимозі №8, в якій зазначено: "виходячи з 28 випадків порушень розмір заявленої моральної шкоди складає 280000,00 грн", отже описок судом в розмірі шкоди, яку просила стягнути позивач, не допущено.

Таким чином, правові підстави для виправлення описок в ухвалі суду відсутні, текст ухвали є чітким і зрозумілим, ґрунтується на наявних матеріалах справи, жодних описок не містить.

Крім того, суд звертає увагу заявника, що в ухвалі суду від 03.12.2024 відсутні описки, які впливають на зміст процесуального рішення.

З огляду на встановлені обставини, суд дійшов висновку, що підстави для виправлення описок в ухвалі Богунського районного суду м. Житомира від 03.12.2024 відсутні, а тому в задоволенні заяви про виправлення описок слід відмовити.

Керуючись ч. 13 ст. 7, ст. 269 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Стрілецька