Номер провадження: 22-ц/813/134/24
Справа № 497/1137/17
Головуючий у першій інстанції Кравцова А.В.
Доповідач Вадовська Л. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого (судді-доповідача) - Вадовської Л.М.,

суддів - Погорєлової С.О., Сєвєрової Є.С.,

за участю секретаря - Венжик Л.С.,

за участю сторін, інших учасників справи, представників учасників справи:

представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

від відповідача ОСОБА_3 не з`явились,

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Болградської міської ради Одеської області не з`явились,

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_4 не з`явились,

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_5 не з`явились,

переглянувши справу №497/1137/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , за участю третіх осіб Болградської міської ради Одеської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ частки житлового будинку в окремий об`єкт нерухомості, припинення права спільної часткової власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Болградського районного суду Одеської області від 30 липня 2018 року у складі судді Кравцової А.В., -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , звернувшись 03 серпня 2017 року до суду з вищеназваним позовом, вказав, що на підставі договору дарування від 07 квітня 2008 року є власником частки житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого на земельній ділянці площею 660 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 . Власником іншої частки будинку є відповідач ОСОБА_3 . На підставі договору дарування у його власність перейшли приміщення в літ. «А» №1,7 коридор, №2 кухня, №3, 5, 6 жилі, №4 санвузол; літ. «Б» сарай, літ. «В» вбиральня, літ. «Г» гараж. Дана частина будинку є ізольованою від іншої частини будинку та підлягає за його як співвласника заявою виділу в натурі із спільної часткової власності для можливості подальшого розпорядження незалежно від інших співвласників.

Позивач ОСОБА_1 просив:

виділити в натурі в окремий об`єкт нерухомості частку житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яка складається з приміщення в літ. «А» №1,7 коридор, №2 кухня, №3, 5, 6 жилі, №4 санвузол; літ. «Б» сарай, літ. «В» вбиральня, літ. «Г» гараж;

припинити право спільної часткової власності;

визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок загальною площею 77,4 кв.м з надвірними спорудами, який складається з приміщення в літ. «А» №1,7 коридор, №2 кухня, №3, 5, 6 жилі, №4 санвузол; літ. «Б» сарай, літ. «В» вбиральня, літ. «Г» гараж та розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

встановити порядок користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с.2-5).

Ухвалою судді Болградського районного суду Одеської області від 07 серпня 2017 року відкрито провадження у справі (т.1 а.с.18).

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 08 вересня 2017 року за клопотанням позивача призначено будівельно-технічну експертизу щодо виділу частки будинку в окремий об`єкт нерухомості та встановлення порядку користування земельною ділянкою (а.с.32).

21 листопада 2017 року ПП «Одеський науково-дослідницький центр експертних досліджень ім. Скибінського С.С.» надано Висновок №146/2017 від 13 листопада 2017 року судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи (т.1 а.с.43-54, письмові пояснення т.1 а.с.83-84).

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 26 січня 2018 року до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору залучено Болградську міську раду (т.1 а.с.71).

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 24 квітня 2018 року до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, залучено ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які є співвласниками житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 (т.1 а.с.108).

Відповідач ОСОБА_3 позов не визнав, зазначивши, що позивач не є власником частки будинку, так як по договору дарування він набув у власність 22/50 часток будинку, що знаходиться в АДРЕСА_3 , а не по АДРЕСА_1 . Позивач просить встановити порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1 , такої адреси не має. При встановленні порядку користування земельною ділянкою експерт не врахував землі загального користування, через земельну ділянку проходить дорога, по якій сусіди проїжджають до свого будинку. Запропонований експертом порядок користування земельною ділянкою не враховує знаходження на ділянці колодязя, гаражу, вигрібної ями, які потребують обслуговування.

Рішенням Болградського районного суду Одеської області від 30 липня 2018 року позов задоволено частково;

виділено згідно Висновку експертизи №146/2017 від 13 листопада 2017 року в натурі в окремий об`єкт нерухомості 22/50 часток житлового будинку з надвірними спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві власності;

припинено право спільної часткової власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 ;

визнано за ОСОБА_1 право власності на 22/50 часток житлового будинку з надвірними спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві власності та складається з літ. «А» житловий будинок загальною площею 77,4 кв.м, житловою площею 39,9 кв.м, а саме №1 коридор площею 14,4 кв.м, №7 коридор площею 9,6 кв.м, №2 кухня площею 10,5 кв.м, №3 житлове приміщення площею 7,8 кв.м, №5 житлове приміщення площею 19,7 кв.м, №6 житлове приміщення площею 12,4 кв.м, №4 санвузол площею 3,0 кв.м; надвірних споруд літ. «Б» сарай, літ. «В» вбиральня, літ. «Г» гараж, дворові споруди №1-3.

порядок користування земельною ділянкою Болградської міської ради за адресою: АДРЕСА_2 , залишено без змін у спільному користуванні (т.1 а.с.128-130).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати в частині порядку користування земельною ділянкою і ухвалити нове рішення про встановлення порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_3 , виділивши у користування земельну ділянку площею 294 кв.м з виходом (виїздом) на АДРЕСА_3 через існуючі металеві ворота та хвіртку, зовнішні межі якої зображено у Графічному відображенні, малюнок № НОМЕР_1 (зазначено червоним кольором) (т.1 а.с.148-153).

За змістом вимог апеляційної скарги незаконність і необґрунтованість рішення з підстав невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права полягає в наступному. Експертним дослідженням встановлено, що земельна ділянка знаходиться у спільному користуванні сторін, між якими фактично склався порядок користування земельною ділянкою, враховуючи який експерт визначив один варіант порядку користування. При здійсненні виділу об`єкта нерухомості йому присвоюється адреса (інша) та, відповідно, здійснюється реєстрація права власності за іншою адресою. Житловий будинок, виділений рішенням суду в окрему одиницю, не може знаходитися за однією адресою, а земельна ділянка за іншою адресою. Стаття 120 ЗК України закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правого режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість. У спільній сумісній власності може перебувати лише земельна ділянка, що належить співвласникам жилого будинку. За аналогією закону, можна дійти висновку про те, що у спільному користуванні може знаходиться лише земельна ділянка під жилим будинком, що належить його співвласникам на праві спільної сумісної або часткової власності. Рішенням суду право спільної часткової власності на житловий будинок припинено, з огляду на що земельна ділянка не може залишатися у спільному користуванні осіб, які припиняють бути співвласниками будинку.

В апеляційній скарзі не зазначено нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 заперечення щодо змісту і вимог апеляційної скарги обґрунтовує тим, що земельною ділянкою, яку ОСОБА_1 бажає отримати в окреме користування, користуються крім нього інші особи, ця ділянка необхідна відповідачу для обслуговування його будинку та проїзду до гаражу, вигрібної ями, сусіднього будинку. Спосіб використання земельних ділянок за їх цільовим призначенням має завдавати суміжним землекористувачам як найменше незручностей (т.1 а.с.170-171).

Постановою Одеського апеляційного суду від 08 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Болградського районного суду Одеської області від 30 липня 2018 року залишено без змін (т.1 а.с.227-232).

Постановою Верховного Суду від 05 лютого 2020 року, касаційну скаргу представника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 задоволено частково; постанову Одеського апеляційного суду від 08 травня 2019 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (т.2 а.с.35-40).

При новому апеляційному розгляді справи апеляційну скаргу підтримано.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в частині позовних вимог про встановлення порядку користування земельною ділянкою в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду в частині вимог про встановлення порядку користування земельною ділянкою та ухвалення в цій частині нового рішення про задоволення позовних вимог про встановлення порядку користування земельною ділянкою з огляду на наступне.

ОСОБА_1 набув право власності на 22/50 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі Договору дарування, посвідченого 02 квітня 2008 року Болградською районною державною нотаріальною конторою Одеської області.

ОСОБА_3 набув право власності на 28/50 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого 26 лютого 1997 року Болградською районною державною нотаріальною конторою Одеської області.

Будинок загальною площею 158,3 кв.м, житловою площею 80,8 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , знаходиться на земельній ділянці площею 660 кв.м.

ОСОБА_1 пред`явив позовні вимоги до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із нерухомого майна, що є у їх спільній частковій власності, а саме про виділ в натурі належних йому 22/50 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 ; встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Рішенням Болградського районного суду Одеської області від 30 липня 2018 року, зокрема, задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 про виділ в натурі 22/50 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 .

Рушення суду в частині позовних вимог про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, не оскаржено.

Щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Частиною 1 статті 88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди у судовому порядку.

Оскільки володіння та порядок користування земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, в тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, то при застосуванні статті 88 ЗК України при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або жилий будинок, слід брати до уваги цю угоду. Це правило стосується тих випадків, коли житловий будинок поділено в натурі.

Відповідно до частини 1 статті 120 ЗК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначено, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.

За правилом частини 2 статті 120 ЗК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то в разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.

При відсутності цивільно-правової угоди щодо земельної ділянки при переході права власності на об`єкт нерухомості, як і у справі, яка переглядається, слід враховувати наступне.

Частина 4 статті 120 ЗК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачала, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі і споруди.

Аналіз змісту норм статті 120 ЗК України дає підстави для висновку про однакову спрямованість її положень щодо переходу прав на земельну ділянку при виникненні права власності на будівлю та споруди, на якій вони розміщені.

Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку в разі набуття права власності на нерухомість.

Таким чином, за загальним правилом, закріпленим у частині 4 статті 120 ЗК України, особа, яка набула право власності на частину будівлі чи споруди стає власником відповідної частини земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено в договорі відчуження нерухомості.

При цьому при застосуванні положень статті 120 ЗК України в поєднанні з нормою статті 125 цього Кодексу слід виходити з того, що в разі переходу права власності на об`єкт нерухомості у встановленому законом порядку, право власності на земельну ділянку в набувача нерухомості виникає одночасно з виникненням права власності на зведені на земельній ділянці об`єкти. Це правило стосується й випадків, коли право на земельну ділянку не було зареєстроване одночасно з правом на нерухомість, однак земельна ділянка раніше набула ознак об`єкта права власності.

Разом з тим відповідно до частини 1 статті 318 ЦК України кожен власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Однак право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Зазначені положення щодо користування власністю підлягають застосуванню до майнових прав на майно (зокрема, до права користування земельною ділянкою).

Отже, право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними.

Судова практика орієнтує на те, що при вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, суд ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпечення вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном.

Обґрунтовуючи висновок про відсутність правових підстав для встановлення порядку користування спірною земельною ділянкою тим, що вирішення цієї вимоги є неможливим, оскільки порядок користування цією земельною ділянкою склався задовго до придбання позивачем і відповідачем своїх частин житлового будинку, а у разі визначення порядку користування земельною ділянкою згідно із запропонованим експертом варіантом будуть порушені права третіх осіб, суд не врахував положень статей 88, 120 ЗК України, сукупний аналіз яких свідчить про те, що особа, яка набула право власності на частку у нерухомому майні, розташованому на земельній ділянці, має право отримати в своє користування частину земельної ділянки пропорційно до розміру своєї частки у праві власності на будинок. У разі наявності між сторонами спору щодо порядку володіння і користування ділянкою такий порядок може визначатися судом.

Інтереси третіх осіб при визначенні порядку користування земельною ділянкою не є підставою для відмови у встановленні порядку користування спірною земельною ділянкою, так як вирішується питання саме про права та інтереси співвласників житлового будинку, який розташований на спірній земельній ділянці, а не інших осіб.

У справі на виконання ухвали Болградського районного суду Одеської області від 08 серпня 2017 року проведено судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу експертами ПП «Одеський науково-дослідницький центр експертних досліджень ім. Скибінського С.С.», за результатами якої складено Висновок №146/2017 від 13 листопада 2017 року, де, зокрема, виходячи з проведеного обстеження, враховуючи конфігурацію земельної ділянки, місця розташування будівель на ній та запропонованого варіанту виділу частини житлового будинку, запропоновано один варіант порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ідеальних часток співвласників, а саме: 22/50 та 28/50 частин (т.1 а.с.44-54).

При запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , межі земельної ділянки, що пропонується до виділу співвласнику 22/50 частин ОСОБА_1 описано наступним чином (Графічне відображення, малюнок №2, зазначено червоним кольором):

від точки 13 по прямій лінії на відстані 7,53 м (до точки 14);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 4,31 м (до точки 1);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 24,69 м (до точки 2);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 11,95 м (до точки 3);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відставні 11,83 м (до точки 17);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,41 м (до точки 16);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,0 м (до точки 15);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 10,94 м до первісної точки відліку (до точки 13).

Вхід (в`їзд) на територію земельної ділянки, виділеної у користування ОСОБА_1 , запропоновано організувати з боку провулку Миру через існуючі металеві ворота та хвіртку.

При запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , межі земельної ділянки, що пропонується до виділу співвласнику 28/50 частин ОСОБА_3 описано наступним чином (Графічне відображення, малюнок №2, зазначено зеленим кольором):

від точки 11 по прямій лінії на відстані 13,49 м (до точки 10);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 2,48 м (до точки 9);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 4,10 м (до точки 8);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,34 м (до точки 7);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 4,28 м (до точки 6);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 2,79 м (до точки 5);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 9,17 м (до точки 4);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 5,25 м (до точки 3);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 11,83 м (до точки 17);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,41 м (до точки 16);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,0 м (до точки 15);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 10,94 м (до точки 13);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 7,54 м (до точки 12);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 7,51 м до первісної точки відліку (до точки 11).

Вхід (в`їзд) на територію земельної ділянки, виділеної у користування ОСОБА_3 , запропоновано організувати з боку провулку Миру через ворота та хвіртку.

Заперечуючи проти вищевказаного варіанту порядку користування земельною ділянкою, відповідач ОСОБА_3 не надає іншого експертного висновку, який би встановлював інший порядок користування земельною ділянку.

За таких обставин, порядок користування земельною ділянкою підлягає встановленню відповідно до ідеальних часток співвласників будинку; межі земельних ділянок, що пропонуються до виділу, підлягають зазначенню згідно Графічного відображення Висновку №146/2017 від 13 листопада 2017 року.

Справа в провадженні суду першої інстанції з серпня 2017 року, суду апеляційної інстанції після касаційного перегляду з березня 2020 року, призначалась до розгляду на 09 липня 2020 року, 01 квітня 2021 року, 05 серпня 2021 року, 18 листопада 2021 року, 24 лютого 2022 року, 20 жовтня 2022 року, 30 березня 2023 року, 02 листопада 2023 року, 05 лютого 2024 року. Інформація про дату, час та місце розгляду справи доступна на сайті «Судова влада». Учасники справи мали процесуальний час для надання суду обґрунтування власних позицій. Судом апеляційної інстанції вимоги статей 128, 130 ЦПК України щодо судового виклику/повідомлення учасників процесу виконувались, порядок вручення судових повісток/повідомлень дотримувався, учасники справи правом на отримання/неотримання надісланих поштою судових повісток/повідомлень розпоряджалися на власний розсуд; додатково учасники справи повідомлялися документом в електронному вигляді «Судова повістка…», SMS-повідомленням «Судова повістка…», підстав для подальшого відкладення розгляду справи не встановлено.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.2 ч.1 ст.374, ст.ст.376, 381, 382, 383, 384, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Болградського районного суду Одеської області від 30 липня 2018 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , за участю третіх осіб Болградської міської ради Одеської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення порядку користування земельною ділянкою скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування земельною ділянкою задовольнити.

Встановити порядок користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ідеальних часток співвласників житлового будинку ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Виділити співвласнику 22/50 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) у користування земельну ділянку площею 294 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , за координатами згідно Графічного відображення, малюнок №2 (зазначено червоним кольором) Висновку №146/2017 від 13 листопада 2017 року судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, проведеної ПП «Одеський науково-дослідницький центр експертних досліджень ім. Скибінського С.С.», а саме:

від точки 13 по прямій лінії на відстані 7,53 м (до точки 14);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 4,31 м (до точки 1);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 24,69 м (до точки 2);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 11,95 м (до точки 3);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відставні 11,83 м (до точки 17);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,41 м (до точки 16);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,0 м (до точки 15);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 10,94 м до первісної точки відліку (до точки 13).

Вхід (в`їзд) на територію земельної ділянки, виділеної у користування ОСОБА_1 , організувати з боку провулку Миру через існуючі металеві ворота та хвіртку.

Виділити співвласнику 28/50 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) у користування земельну ділянку площею 375 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , за координатами, згідно Графічного відображення, малюнок №2 (зазначено зеленим кольором) Висновку №146/2017 від 13 листопада 2017 року судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, проведеної ПП «Одеський науково-дослідницький центр експертних досліджень ім. Скибінського С.С.», а саме:

від точки 11 по прямій лінії на відстані 13,49 м (до точки 10);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 2,48 м (до точки 9);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 4,10 м (до точки 8);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,34 м (до точки 7);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 4,28 м (до точки 6);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 2,79 м (до точки 5);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 9,17 м (до точки 4);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 5,25 м (до точки 3);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 11,83 м (до точки 17);

з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,41 м (до точки 16);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 2,0 м (до точки 15);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 10,94 м (до точки 13);

з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 7,54 м (до точки 12);

далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 7,51 м до первісної точки відліку (до точки 11).

Вхід (в`їзд) на територію земельної ділянки, виділеної у користування ОСОБА_3 , організувати з боку провулку Миру через ворота та хвіртку.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08 лютого 2024 року.

Головуючий Л.М.Вадовська

Судді С.О.Погорєлова

Є.С.Сєвєрова