ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1694/24 Справа № 204/5525/19 Суддя у 1-й інстанції - Приваліхіна А. І. Суддя у 2-й інстанції - Космачевська Т. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Космачевської Т.В.,

суддів: Канурної О.Д., Халаджи О.В.,

за участю секретаря судового засідання Паромової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» на ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2023 року про призначення судової лінгвістичної експертизи в цивільній справі номер 204/5525/19 за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення штрафу за невиконання умов договору іпотеки щодо страхування договору іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська звернулось ПАТ АБ «Укргазбанк» з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення штрафу за невиконання умов договору іпотеки щодо страхування договору іпотеки.

12 вересня 2023 року на офіційну електронну адресу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання представниці відповідача ОСОБА_1 адвоката Чуміної К.Г. про призначення по справі судової лінгвістичної експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначено, що предметом спору у справі є стягнення з відповідачів штрафу за невиконання умов договору іпотеки 26/ф/6/1з щодо укладання договору страхування предмета іпотеки, тобто недотримання відповідачами п. 3.3.4 договору іпотеки, зокрема, щодо щорічного укладення договорів страхування предмету іпотеки. Натомість, відповідачами вказане заперечується, оскільки вони вважають, що словосполучення в п. 3.3.4.1 «не менше, ніж на наступний рік» жодним чином не вказує на обов`язок іпотекодавця укладати договори страхування щороку. Крім того, позивач безпідставно розраховує окремі суми штрафів для двох іпотекодавців, адже предмет іпотеки належить відповідачам на праві спільної часткової власності і частинах по на підставі договору купівлі-продажу від 21 вересня 2004 року, тобто обидва відповідачі спільно володіють єдиним предметом іпотеки. Тому, вважають, що з лінгвістичної точки зору очевидно, що договір іпотеки не вимагає страхувати предмет іпотеки в цілому двічі кожним співвласником окремо, оскільки, якщо один із іпотекодавців виконав обов`язок, передбачений в п. п. 3.3, то для другого іпотекодавця цей же обов`язок не дублюється, а виключається; якщо обов`язок не виконаний, то його достатньо виконати одному із них. Разом з цим, вважає, що відповідальність, передбачена п. 4.2 договору іпотеки у вигляді штрафу, настає лише при сукупному порушенні всіх перелічених підпунктів договору (п. 3.3.3-3.3.9, 3.3.11, 3.3.13), а не лише одного з них чи декількох (п. 3.3.4, 3.3.4.1), бо інакше б вказаний пункт договору мав би містити текст зі словосполученням «за не виконання будь-якого з пунктів». Відтак, штраф, передбачений п. 4.2 договору, є одноразовим, у зафіксованому розмірі і не збільшується щороку на ту ж саму суму. Лінгвістична експертиза призначена для з`ясування дійсного змісту волевиявлення особи через призму дослідження письма (у тому числі договорів) на предмет їх лексичного та змістовного значення. Тому вважає, що з`ясування дійсного змісту (волевиявлення) сторін щодо положень договору іпотеки в частині вимог до страхування предмета іпотеки напряму залежить всебічність та об`єктивність розгляду справи, оскільки у разі встановлення судом, що вимоги позивача не базуються та навіть суперечать положенням договору іпотеки, стягнення штрафів з відповідачів виключається.

Відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Чуміна А.В., просив суд призначити по справі судову лінгвістичну експертизу.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2023 року клопотання представниці відповідача адвоката Чуміної К.Г. про призначення по справі судової лінгвістичної експертизи задоволено.

Призначено по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення штрафу за невиконання умов договору іпотеки щодо страхування договору іпотеки, судову лінгвістичну експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз (49000, м. Дніпро, Січеславська Набережна, 17).

На розгляд експертів поставлено наступні питання:

1.Чи містять пункти 3.3.4 та 3.3.4.1 договору іпотеки № 26/ф/6/Із від 05 лютого 2008 року текстову вказівку на те, що іпотекодавець зобов`язаний укладати договори страхування предмету іпотеки щороку? Які текстові елементи на це вказують?

2.Чи містять пункти 3.3.4 та 3.3.4.1 договору іпотеки № 26/ф/6/Із від 05 лютого 2008 року текстову вказівку на те, що іпотекодавець зобов`язаний застрахувати предмет іпотеки та укласти договір страхування предмету іпотеки тільки один раз? Які текстові елементи на це вказують?

3.У якому значенні використано слово «ІПОТЕКОДАВЕЦЬ» в п. 3.3 та в першому реченні п. 4.2 договору іпотеки № 26/ф/6/Із від 05 лютого 2008 року з урахуванням тексту преамбули цього договору? Чи дає преамбула, п. 3.3 та п. 4.2 договору іпотеки лінгвістичні підстави стверджувати, що слово «ІПОТЕКОДАВЕЦЬ» в п. 3.3 та в першому реченні п. 4.2 договору іпотеки означає одного з іпотекодавців, а не всіх іпотекодавців, або кожного самостійно? Які текстові елементи на це вказують?

4.У якому значенні використано слово «ІПОТЕКОДАВЕЦЬ» в першому реченні п. 4.2 договору іпотеки № 26/ф/6/Із від 05 лютого 2008 року з урахуванням тексту преамбули цього договору? Чи дає зміст пункту 4.2 договору іпотеки лінгвістичні підстави стверджувати, що вислів «Іпотекодавець сплачує на користь Іпотекодержателя штраф» вказує на те,що такий штраф сплачує один іпотекодавець, а не двоє іпотекодавців сплачують один і той же штраф (тобто штраф сплачується у подвійному розмірі)?

5.Чи дає зміст п. 4.2 договору іпотеки № 26/ф/6/Із від 05 лютого 2008 року лінгвістичні підстави стверджувати, що вислів «за невиконання чи неналежне виконання (в тому числі, несвоєчасне) виконання п. 3.3.3-3.3.9, 3.3.11, 3.3.13 даного договору Іпотекодавець сплачує на користь Іпотекодержателя штраф» вказує на те що застосування до іпотекодавця штрафу пов`язано із фактом невиконання або неналежного виконання сукупно всіх перелічених пунктів 3.3.3-3.3.9, 3.3.11, 3.3.13, а не одного чи декількох із них?

6.Чи містить п. 4.2 договору іпотеки № 26/ф/6/Із від 05 лютого 2008 року текстову вказівку на те, що штраф застосовується до іпотекодавця одноразово, а не за кожний випадок невиконання або неналежного виконання пунктів 3.3.3-3.3.9, 3.3.11, 3.3.13 договору іпотеки?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок і за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

На час проведення експертизи провадження по справі зупинено.

Витрати за проведення експертного дослідження покладено на ОСОБА_1 .

В розпорядження експертів надано копію ухвали та матеріали цивільної справи №204/5525/19.

Із вказаним судовим рішенням не погодився позивач ПАТ АБ «Укргазбанк», подав апеляційну скаргу, в якій просив апеляційний суд скасувати ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2023 року про призначення судової лінгвістичної експертизи в цивільній справі №204/5525/19 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати.

Доводами апеляційної скарги наведено, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції незаконною та необґрунтованою, такою, що прийнята з неправильним установленням обставин,

які мають значення для справи, внаслідок неправильного їх дослідження та оцінки.

Оскаржуваною ухвалою була призначена судова лінгвістична експертиза. Проте, який з видів цієї експертизи повинно провести, в ухвалі не йдеться. Згідно з Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 лінгвістична експертиза мовлення поділяється на: авторознавчу експертизу писемного мовлення; семантико-текстуальну експертизу писемного та усного мовлення.

Предметом експертного дослідження за клопотанням ОСОБА_1 , виходячи обґрунтування його клопотання та поставлених в ньому питань, є правове розтлумачення змісту конкретних пунктів договору іпотеки №26/ф/6/1з, який був укладений 05.02.2008 року між позивачем та ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в забезпечення зобов`язань за кредитним договором №26/ф/6, укладеним 05.02.2008 року між позивачем та ОСОБА_1 . Жодне з поставлених на розгляд експертів питань не відповідає завданням як авторознавчої (ідентифікація автору тексту) так і семантико-текстуальної експертизи (вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора).

Клопотання ОСОБА_1 про призначення судової лінгвістичної експертизи та заперечення позивача на дане клопотання, які містяться в матеріалах справи, стосуються різності в трактуванні саме правових норм, втілених в текст договору іпотеки, а ніяк не лексичного значення слів або словосполучень, вжитих в договорі іпотеки.

Питання, які поставлені на розгляд експерта, не відносяться до його компетенції, оскільки потребують не спеціальних знань в галузі лінгвістики, а спеціальних знань в галузі юриспруденції, тобто, повинні досліджуватись безпосередньо судом та мають бути розтлумачені ним на користь ті чи іншої сторони при ухваленні судового рішення або ухвали згідно з нормами Цивільного кодексу України, які унормовують правовідношення при укладенні та виконанні правочинів у формі письмових договорів, зокрема, договорів іпотеки.

Від інших учасників справи відзив в письмовій формі на апеляційні скарги до апеляційного суду не надійшов.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційного суду представник позивача ПАТ АБ «Укргазбанк» Артемов А.О. доводи апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити, судове рішення скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до ст. 128, 130 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю нез`явившихся осіб.

Заслухавши суддю доповідача, представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтями 13 і 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів справи, що у серпні 2019 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська звернулось ПАТ АБ «Укргазбанк» з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення штрафу за невиконання умов договору іпотеки щодо страхування договору іпотеки (а.с. 1-9, том 1).

12 вересня 2023 року на офіційну електронну адресу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання представниці відповідача ОСОБА_1 адвоката Чуміної К.Г. про призначення по справі судової лінгвістичної експертизи (а.с. 1-6, том 3).

09 листопада 2023 року на адресу суду надішли письмові заперечення ПАТ АБ «Укргазбанк» проти клопотання про призначення експертизи (а.с. 19-20зв, том 3).

Задовольняючи клопотання про проведення судової лінгвістичної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері, іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Проте з вказаними висновками суду першої інстанції не можна погодитись, виходячи з наступного.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України).

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до пункту 2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/59, лінгвістична експертиза мовлення поділяється на підвиди: лінгвістична експертиза писемного мовлення та лінгвістична експертиза усного мовлення. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи писемного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній формі. У межах лінгвістичної експертизи писемного мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження.

Пунктом 2.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що основним завданням авторознавчої експертизи є ідентифікація автора тексту.

Згідно з пунктом 2.1.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних в тих або інших текстах, їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в текстах (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора.

Відповідно до положень статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для

встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування.

Статтею 213 ЦК України передбачено порядок тлумачення змісту правочину.

1. Зміст правочину може бути витлумачений стороною (сторонами).

2. На вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину.

3. При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів.

Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін.

4. Якщо за правилами, встановленими частиною третьою цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що 12 вересня 2023 року на офіційну електронну адресу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання представниці відповідача ОСОБА_1 адвоката Чуміної К.Г. про призначення по справі судової лінгвістичної експертизи.

Виходячи зі змісту заявленого клопотання та поставлених в ньому питань, предметом експертного дослідження є правове розтлумачення змісту конкретних пунктів договору іпотеки №26/ф/6/1з, який був укладений 05.02.2008 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в забезпечення зобов`язань за кредитним договором №26/ф/6, укладеним 05.02.2008 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та ОСОБА_1 . Доводи клопотання про призначення експертизи зводяться до незгоди відповідачів з окремими положеннями договору іпотеки щодо страхування договору іпотеки, що виходить за межі дослідження, що здійснюється судовою лінгвістичною експертизою, оскільки правовідносини стосовно тлумачення змісту правочину врегульовані ст. 213 ЦК України.

Отже, питання, що наведені у клопотанні про проведення судової лінгвістичної експертизи, є тлумаченням тексту договору іпотеки, та підлягають вирішенню на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

З огляду на наведене, підстав для задоволення клопотання про призначення судової лінгвістичної експертизи апеляційний суд не вбачає.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про призначення судової лінгвістичної експертизи.

Доводи, приведені в апеляційній скарзі, заслуговують на увагу, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню відповідно до ст. 379 ЦПК України.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» задовольнити частково.

Ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2023 року про призначення судової лінгвістичної експертизи скасувати.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чуміної Катерини Григорівни про призначення судової лінгвістичної експертизи відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 08 лютого 2024 року.

Судді: