Справа № 2-181/2008
У Х В А Л А

30 грудня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Швець М. В. по отриманні матеріалів клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,

встановила таке.

23 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним клопотанням, яке на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 грудня 2024 року передана у провадження судді Швець М. В.

У своєму клопотанні ОСОБА_1 просив скасувати заходи забезпечення позову, вжиті Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 вересня 2006 року з метою забезпечення позову ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання приватизації квартири, свідоцтва про право власності на житло, державної реєстрації права власності на квартиру, договору дарування квартири недійсним, про визнання права користування житловим приміщенням та реєстрацію за місцем мешкання по цивільній справи № 2-181/2008, а саме зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 Дніпропетровської області, що є підставою для вилучення з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна вищевказаної квартири.

Частиною другою статті 183 ЦПК України передбачено, що до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до правового висновку, сформованого у Постанові Верховного суду від 05.11.2020 року у справі № 591/1581/20, вимога про надання доказів надіслання заяви, скарги, клопотання чи заперечення іншим учасникам справи (провадження) стосується подання таких на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень.

Заявник до поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову в порушення приписів ч. 2 ст. 183 ЦПК України не надав доказів на підтвердження скерування поданого до суду клопотання, разом з доданими до нього документами, іншим учасникам справи.

До того ж, у Клопотанні заявник не зазначив усіх учасників справи, які брали участь. Такими учасниками є усі сторони та треті особи. Треті особи взагалі не зазначені, а відповідачі зазначені лише частково.

Крім того, суд вважає, що

Суд також вважає за необхідне зазначити, що статтею 158 ЦПК України передбачено розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Отже, оскільки нормами ЦПК України передбачений обмежений строк для розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, необхідною передумовою дотримання судом основних засад цивільного судочинства під час розгляду зазначеної категорії клопотань є направлення заявником учасникам справи тексту самого клопотання та доказів на підтвердження викладених в ньому обставин, оскільки сторони у справі повинні бути заздалегідь повідомленні про таке клопотання для надання їм достатнього часу для ознайомлення з його змістом та можливості підготовити свої пояснення (заперечення) на відповідне клопотання.

Таким чином, неотримання учасниками справи копії клопотання про скасування заходів забезпечення позову порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє учасників справи можливості своєчасно ознайомитись з відповідними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.

Відповідно до частини 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі зазначеного, оскільки клопотання про скасування заходів забезпечення позову подано без додержання вимог викладених у ст. 183 ЦПК України, останнє підлягає поверненню заявнику без розгляду.

До того ж, у Клопотанні заявник не зазначив усіх учасників справи. Такими учасниками є усі сторони та треті особи. Треті особи взагалі не зазначені, а відповідачі зазначені лише частково.

Крім того, суд вважає, що клопотання підписане не самим ОСОБА_1 , а заявленою згідно із довіреністю його представницею Оржаховською Н. А., в той час як у самому клопотанні зазначено підписантом саме ОСОБА_1 . Водночас представництво за довіреністю (не адвокатом) допускається у спорах, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (ч. 2 ст. 60 ЦПК України). Клопотання, подане заявником, пов`язане зі спором, який не можна оцінювати як малозначний. Отже, представником має бути адвокат, а не будь-яка особа.

Суд також звертає увагу заявника на ту обставину, що, посилаючись на ст. 391 ЦК України в заяві, він не надав підтвердження порушення будь-яких своїх прав/інтересів як власника майна. Натомість з клопотання та доданих документів не вбачається його статус стосовно квартири, про яку йдеться. Захист права власника майна на підставі ст. 391 ЦК України, на переконання суду, має відбуватися в позовному провадженні, а не шляхом звернення з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, і, в залежності від ситуації та осіб, які порушують право власника, в порядку адміністративного судочинства.

З наданих суду документів також не вбачається причинно-наслідковий зв`язок між Ухвалою суду про накладення арешту та самим арештом, оскільки постанови про арешт майна боржника накладені Жовтневим ВДВС Криворізького МУЮ, реєстратор: Друга криворізька державна нотаріальна контора.

Враховуючи зазначене, керуючись ст. 158, 182, 183, 352-354 ЦПК України, суддя

постановила таке.

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 30 грудня 2024 року.

Суддя М. В. Швець