Справа № 442/486/24
Провадження № 2/442/397/2024
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"07" лютого 2024 р. суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Грицай М.М., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Попів-Кішко Роксолана Йосипівна, до Обслуговуючого кооперативу "Гаражний автолюбитель", про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и л а:

На розгляд Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області через підсистему «Електронний суд» надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою суду від 22.01.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для виправлення зазначених в ухвалі недоліків щодо надіслання відповідачу копії позовної заяви з додатками та сплати судового збору.

Однак, ухвала про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконана в частині сплати судового збору.

Разом з тим, представник позивача звернулася до суду з клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на підставі ч.1 ст.136 ЦПК України, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_1 з 09.03.2015 безпосередньо брала участь в АТО в складі Медичного батальйону "Госпітальєри", є учасником бойових дій.

У задоволенні згаданого клопотання вважаю за доцільне відмовити з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення/розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «KNIAT v. POLAND» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «JEDAMSKI and JEDAMSKA v. POLAND» від 26 липня 2005 року, пункти 63, 64).

Враховуючи те, що суб`єктом звернення не надано доказів, які підтверджують майновий стан позивача та відсутність можливості сплатити судовий збір (про що також було вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Аналіз наведених норм свідчить, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Згідно із прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Отже, враховуючи те, що суб`єктом звернення не усунуто у встановлені судом строки, недоліки позовної заяви в частині сплати судового збору, про які зазначалося в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Керуючись ст. ст. 185, 353, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Попів-Кішко Роксолана Йосипівна, до Обслуговуючого кооперативу "Гаражний автолюбитель", про зобов`язання вчинити певні дії вважати неподаною та повернути суб`єкту звернення.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції може бути подано протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення до Львівського апеляційного суду.

Суддя М.М. Грицай