_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/6599/18
Провадження № 2-з/947/137/24
УХВАЛА

26.07.2024 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Літвінової І.А.,

секретар судового засідання помічник судді Романенко С.В. (за дорученням головуючого на підставі ч. 3 ст. 66 ЦПК України),

у підготовчому судовому засіданні в залі суду у місті Одесі вирішуючи питання щодо подальшого провадження у цивільній справі № 520/6599/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, ОСОБА_5 , Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, самостійним позовом третьої особи ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_6 про зобов`язання усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа № 520/6599/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, ОСОБА_5 , Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, самостійним позовом третьої особи ОСОБА_5 про зобов`язання усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкоду користуванні власністю.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 20.12.2019 року судом вжито заходів забезпечення відшкодування можливих майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу та інших витрат, які має понести відповідач у зв`язку із розглядом справи (забезпечення витрат на професійну правничу допомогу), шляхом зобов`язання позивача ОСОБА_1 внести грошову суму в розмірі 25 000 (двадцять п`ять тисяч гривень) на депозитний рахунок суду. Зобов`язано позивача ОСОБА_1 до 30 січня 2020 року надати суду докази, що підтверджують забезпечення можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача у розмірі та спосіб, встановлений судом.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 11 травня 2021 року накладено арешт та заборону відчуження будинку АДРЕСА_1 , накладено арешт та заборону відчуження квартири АДРЕСА_2 , накладено заборону ОСОБА_2 давати згоду та/або реєструвати у будинку АДРЕСА_1 нових мешканців.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 28 жовтня 2022 року призначено у цивільній справі № 520/6599/18 судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.Встановити, чи відповідає будівля, що розташована на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , проектній документації (якщо є проект)? Якщо не відповідає, зазначити, у чому полягають невідповідності?

2.Встановити, з яких несучих конструкцій збудований будинок (стіни, міжповерхові перекриття, дах та інше)?

3.Встановити, наскільки будівля за адресою: АДРЕСА_1 , за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам передбаченими містобудівним розрахунком представленим в Будівельному паспорту складеному 15.06.2017 Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради та технічному паспорті складеного ТОВ «Бюро консалт сервіс»?

4.Визначити ступінь вогнестійкості житлового будинку АДРЕСА_1 . Чи співпадає фактичний ступінь вогнестійкості житлового будинку ступеню вказаному в Будівельному паспорту складеному 15.06.2017 Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради?

5.Встановити, чи дотримані протипожежні та інші будівельні норми при будівництві (реконструкції) житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ? Чи є ці порушення суттєвими (істотними)?

6.Встановити, яка відстань об`єкту - будинку АДРЕСА_1 до сусідніх меж земельних ділянок та сусідніх будинків

АДРЕСА_3 .Встановити, чи є будинок самочинним, якщо не відповідає вимогам розробленим в Будівельному паспорті від 15.06.2017 та будівельним нормам?Чи відноситься житловий будинок АДРЕСА_1 до нового будівництва або реконструкції?

8.Встановити, чи можливо привести житловий будинок АДРЕСА_1 до відповідності Будівельного паспорту складеному 15.06.2017 Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради та іншім будівельним нормам? Якщо можливо, надати рекомендації для приведення житлового будинку в відповідність до Будівельного паспорту від 15.06.2017 р. та іншім будівельним нормам.

Проведення експертизи доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надати експерту під час виконання своєї роботи вільний доступ до земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 та об`єкту будівництва у вигляді двоповерхового житлового будинку (з зовні та всередині будинку), якій будується на зазначеній земельній ділянки.

Зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не перешкоджати експерту в проведенні огляду зазначеного будинку, проведення контрольних замірів та отримання необхідних зразків та інших необхідних експертних дій для складання висновку експерта.

Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 ; представник - Вронський Сергій Валентинович.

В квітні 2023 року матеріали справи № 520/6599/18 повернуто до Київського районного суду м. Одеси з листом вих. № 23-811 від 10.02.2023 (вхід. № 20816/23 від 24.04.2023) за підписом директора Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз (ОНДІСЕ) Кішко Д.І. про погодження строків проведення експертизи № 23-811 у третьому кварталі 2023 року, направлення рахунку про оплату вартості експертизи та клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

У відповідності до ст. 254 ЦПК України ухвалою суду від 12.05.2023 провадження у цивільній справі № 520/6599/18 було поновлено. Судове засідання для вирішення процесуальних питань щодо подальшого провадження у справі і розгляду клопотання експерта з повідомленням учасників справи призначено на 02 червня 2023 року.

До засідання, 29.05.2023 року, зі сторони позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання «про призначення судової будівельно-технічної експертизи у іншого суб`єкта експертної діяльності» (вхід. № ЕП-7091 від 29.05.23). Посилаючись на зазначену у листі ОНДСІЕ листом вих. № 23-811 від 10.02.2023 велику завантаженість експертів, неможливість виконати експертизу у встановлені законом строки, й прохання експерта погодити тривалі строки проведення експертизи або призначити проведення експертизи іншим суб`єктам судово-експертної діяльності сторона позивача ОСОБА_1 просить призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу іншому суб`єкту судово-експертної діяльності, доручивши проведення експертизи ОСОБА_7 , свідоцтво № 1662, видане 23 грудня 2016 року Міністерством юстиції України за раніше розглянутими питаннями.

Тобто не змінюючи питання, поставлені на вирішення експертизи, і розглянуті по суті в ухвалі суду від 28.10.2022 року, сторона позивача фактично ставить питання лише про заміну виконавця ухвали.

У судовому засіданні сторона позивача підтримала заявлене нею клопотання (вхід. № ЕП-7091 від 29.05.23).

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 08.06.2023 року проведення експертизи за тими самими питаннями доручено судовому експерту Максюті Володимиру Васильовичу, свідоцтво № 1662, видане 23 грудня 2016 року Міністерством юстиції України замість Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

У розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 520/6599/18.

Роз`яснено експерту, що у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення експерт повинен невідкладно подати суду клопотання щодо його уточнення або повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Вирішення інших заяв та клопотань сторін у справі відкладено. Провадження у цивільній справі № 520/6599/18 зупинено до одержання висновку експерта.

В наступному, експерт Максюта В.В. звернувся до суду з клопотанням про надання доступу до об`єктів дослідження (вхід. 54106).

До розгляду вищевказаного клопотання суд одержав заяву представника відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 адвоката Мастістого І.А. про витребування доказів щодо факту смерті позивача ОСОБА_8 , за клопотанням представника якої судом було призначено експертизу (вхід. 53991/23).

На запит суду Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) підтверджено, що за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актовий запис про смерть № 2483 від 28.02.2023 року, складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) відносно ОСОБА_1 . Реєстраційний номер актового запису про смерть в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян 4.

З метою вирішення питань щодо правомочності та законності вчинених процесуальних дій у цивільній справі № 520/6599/18 після 27.02.2023 року ухвалою суду від 03.11.2023 року витребувано від судового експерта Максюти Володимира Васильовича (свідоцтво № 1662, видане 23 грудня 2016 року Міністерством юстиції України) матеріали цивільної справи № 520/6599/18.

Ухвалою від 29.11.2023 року поновлено провадження у цивільній справі № 520/6599/18

Ухвалою від 08.12.2023 року витребувано з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (код за , адреса: м.Одеса, вул.Середньофонтанська,30-Б) засвідчену належним чином копію актового запису про смерть позивача ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер актового запису про смерть в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян 4; витребувано від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Пачевої Ірини Іванівни (адреса: м. Одеса, вул. Стовпова, буд. 34) засвідчену належним чином копію спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_1 .

До суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , адвоката Мастістого І.А., в якому він просить закрити провадження за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 и в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, ОСОБА_5 , Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, самостійним позовом третьої особи ОСОБА_5 про зобов`язання усунути наслідки не законного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення у зв`язку зі смертю позивача, оскільки спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Представник третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету спору ОСОБА_5 адвокат Вронський С.В. звернувся до суду з клопотанням про залучення ОСОБА_5 до участі у справі в якості правонаступника первісного позивача ОСОБА_1 .

Вирішуючи вказані клопотання, а також питання щодо подальшого руху справи, суд виходить з наступного:

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України).

Тлумачення статті 391 ЦК України свідчить, що негаторний позов - це вимога власника про усунення перешкод. Тобто негаторний позов подається з метою усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпоряджання своїм майном, тобто припинення неправомірних дій, не пов`язаних з порушенням володіння. Негаторний позов може вчинятися тоді, коли майно не вибуває з володіння власника, тобто при порушенні насамперед такої правомочностей власника, як користування та розпорядження своїм майном. Належним відповідачем у негаторному позові є особа, яка перешкоджає власнику користуватися та розпоряджатися своїм майном.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц (провадження № 14-181цс18) зроблено висновок, що «негаторний позов - це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Допоки особа є власником нерухомого майна, вона не може бути обмежена у праві звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження цим майном, зокрема і шляхом виселення. А тому негаторний позов може бути пред`явлений упродовж всього часу тривання відповідного правопорушення».

Зі змісту заяв по суті первісного позивача та третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету спору вбачається, що вимога про зобов`язання усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення направлена на захист права власності позивача за первісним позовом та позовом третьої особи на належний їм на праві спільної сумісної власності житловий будинок, який не пов`язаний із позбавленням володіння. Тобто за своєю правовою природою позивачем та третьою особою пред`явлений саме негаторний позов. В свою чергу, вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку, укладений між відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є похідними від первісного негаторного позову, а підставою таких вимог визначено саме порушення на думку позивача та третьої особи таким правочином їх права на користування та розпорядження майном.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (пункт 7 частини першої статті 255 ЦПК України).

Суд закриває провадження у справі з підстав, передбачених статтею 255 ЦПК України, перелік якої є вичерпним і поширювальному тлумаченню не підлягає. За правилом пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією з сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Разом з тим, у правовідносинах за негаторним позовом процесуальне правонаступництво не відбувається, оскільки такий пов`язаний, насамперед, з особистими правами самого позивача, оскільки ОСОБА_1 зверталась з вимогами про усунення перешкод, які на її думку чинились відповідачем саме їй, а не її правонаступникові (такий висновок викладений в Постанові Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 185/4881/16-ц; від 08 вересня 2021 року у справі № 523/18326/18).

Оскільки судом встановлено за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян що позивач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла, про що міститься актовий запис про смерть № 2483 від 28.02.2023 року, складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) відносно ОСОБА_1 , Реєстраційний номер актового запису про смерть в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян 4, враховуючи, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, то клопотання представника ОСОБА_2 про закриття провадження підлягає задоволенню та одночасно з цих же підстав у задоволенні клопотання представника ОСОБА_5 про залучення його у якості правонаступника померлої ОСОБА_1 слід відмовити.

Щодо подальшого руху справи за позовом третьої особи ОСОБА_5 .

Згідно з п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, до основних засад цивільного судочинства відноситься неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків

Статтею 44 ЦПК України встановлено недопустимість зловживання процесуальними правами: 1. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.2. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла, про що міститься актовий запис про смерть № 2483 від 28.02.2023 року, складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) відносно ОСОБА_1 , Реєстраційний номер актового запису про смерть в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян 4

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з третьою особою із самостійними вимогами щодо предмета спору ОСОБА_5 з 30 квітня 1965 року (актовий запис № 521).

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_5 на момент смерті позивача проживали разом в кв. АДРЕСА_4 .

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Разом з тим, в порушення вказаних процесуальних норм ОСОБА_5 з дня смерті його дружини 27 лютого 2024 року не повідомив суд про факт її смерті.

При цьому, представником ОСОБА_1 адвокатом Вронським С.В., який є одночасно представником і ОСОБА_5 від імені його довірителів вчинялись процесуальні дії в суді та поза судом, зокрема, - 29.05.2023 року, зі сторони позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання «про призначення судової будівельно-технічної експертизи у іншого суб`єкта експертної діяльності» (вхід. № ЕП-7091 від 29.05.23), яке судом було розглянуте та задоволене; також в ході виконання цієї ухвали у жовтні 2023 року експертом було заявлене клопотання про надання доступу до об`єктів дослідження (вхід. 54106).

У суду відсутні відомості, які вказують на ту обставину, що адвокат Вронський С.В. діяв недобросовісно, не повідомивши суду про факт смерті його довірительниці, проте, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_5 є подружжям та проживали на момент смерті позивачки разом, суд констатує, що тертя особа ОСОБА_5 не міг не знати про смерть своєї дружини, діяв недобросовісно та умисно не повідомив суд про її смерть, явно зловживаючи своїми процесуальними правами та нехтуючи процесуальними обов`язками.

Суд також враховує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто більше, ніж через 9 місяців після смерті дружини, ОСОБА_5 все ще не повідомивши суд про її смерть звернувся із заявою про прийняття спадщини, до складу якої входить квартира АДРЕСА_5 , житловий будинок та земельна ділянка в АДРЕСА_1 , земельна ділянка пл. 0.12 га в садівничому товаристві «Бояришник», 14 лінія на території Єреміївської сільської ради.

Суд також враховує, що з моменту смерті позивачки, її представником ОСОБА_9 , який одночасно є і представником третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_5 було забезпечено початок експертного дослідження шляхом сплати вартості експертизи, надання доступу до домоволодіння, належного позивачу та третій особі.

При цьому, суд констатує, що не була виконана ухвала суду від 20.12.2019 року, якою судом вжито заходів забезпечення відшкодування можливих майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу та інших витрат, які має понести відповідач у зв`язку із розглядом справи (забезпечення витрат на професійну правничу допомогу), шляхом зобов`язання внести грошову суму в розмірі 25 000 (двадцять п`ять тисяч гривень) на депозитний рахунок суду.

Невиконання вимог ухвали не може бути виправдане майновим станом подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , оскільки, як встановлено з матеріалів спадкової справи, наданих приватним нотаріусом подружжя володіло чотирма об`єктами нерухомості.

Судом також враховується та обставина, що не зважаючи на виклик особисто позивача ОСОБА_1 у судове засідання ухвалою суду від 29.01.2019 року вона жодного разу не з`явилась у судове засідання. Суд пропонував виїзне судове засідання, щоб безпосередньо встановити особу позивача і впевнитися про те, що вона знає та підтримує поданий від іі імені позов. Проте, від проведення виїзного засідання категорично відмовилася третя особа ОСОБА_5 , зі сторони їх представника проведення такого засідання також не було підтримано та заперечувалося проти цього. Суду так і не вдалося встановити особу позивача та не вдалось особисто поспілкуватись з первісною позивачкою, внаслідок чого суд був позбавлений можливості з`ясувати особисту позицію позивачки щодо поданого від її імені позову чи дійсно їй особисто чиняться перешкоди у користуванні будинком, чи підтримує вона позов та інші обставини справи. В свою чергу, третя особа ОСОБА_5 систематично особисто брав участь у судових засіданнях та перестав з`являтись у судові засідання особисто тільки після смерті позивачки.

Також з наданих матеріалів спадкової справи вбачається, що ні позивач ОСОБА_1 ні третя особа із самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_5 не проживали у будинку в АДРЕСА_1 , на захист права користування яким був поданий як первісний позов так і позов третьої особи.

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Характерною ознакою третіх осіб з самостійними вимогами є наявність прав саме на предмет спору. Хоча вимога первісного позивача і вимога третьої особи направлені на один і той же об`єкт спору, але вони виключають одна одну.

Суд зазначає, що під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Так, третя особа з самостійними вимогами може бути допущена до участі у справі лише у тому випадку, коли її самостійна вимога спрямована на предмет спору між позивачем і відповідачем, тобто самостійність вимоги третьої особи полягає у тому, що вона вважає, що у відповідних правовідносинах з відповідачем перебуває саме вона, тому заперечує вимогу позивача і переслідує мету вирішити спір (виключно в межах заявленого первісним позивачем предмету позову) на свою користь.

Проте, враховуючи, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності володіли будинком, на захист прав щодо якого був поданий негаторний позов первісним позивачем, то на цей час суд доходить висновку, що тотожні позовні вимоги ОСОБА_5 не можуть вважатись самостійними в даному провадженні, оскільки вони не мають самостійного характеру не протиставлені первісному позову, а виникають із права спільної сумісної власності.

З урахуванням наведених вище обставин справи, враховуючи висновок суду про закриття провадження за позовом ОСОБА_1 , враховуючи правову природу позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, задоволення вимог якого виключають задоволення вимог первісного позивача на предмет спору, зважаючи на встановлені судом обставини даної справи щодо зловживання третьою особою своїми процесуальними правами та невиконання своїх процесуальних обов`язків, суд на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України вважає за необхідне залишити без розгляду позов ОСОБА_5 , що, не позбавлятиме його можливості, пред`явити цей позов знову в рамках окремого позову.

Враховуючи закриття провадження за первісним позовом та залишення без розгляду позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету спору, суд також залишає без розгляду зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкоду користуванні власністю.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, ОСОБА_5 , Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради,

Залишити без розгляду позов третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету спору ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, ОСОБА_6 , Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про зобов`язання усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення.

Залишити без розгляду зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкоду у користуванні власністю.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 11 травня 2021 року, а саме скасувати арешт та заборону відчуження будинку АДРЕСА_1 , скасувати арешт та заборону відчуження квартири АДРЕСА_2 , скасувати заборону ОСОБА_2 давати згоду та/або реєструвати у будинку АДРЕСА_1 нових мешканців.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Копію ухвали направити учасникам справи до відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. А. Літвінова