Справа № 761/8846/18
Провадження № 2-во/761/249/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І. В.,

секретаря судового засідання - Бордусенка Б. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву представника ОСОБА_1 - адвокатки Панкратової Лесі Миколаївни про виправлення описки в рішенні суду від 05 липня 2018 року та ухвалі суду від 29 серпня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу було задоволено, та вирішено розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрвоаний у відділі реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, про що в Книзі реєстрації шлюбів 23 серпня 2008 зроблено відповідний актовий запис за №683.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29 серпня 2018 року було виправлено описку, допущену у рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року, замінивши у другому абзаці мотивувальної частини рішення суду невірно зазначену дату народження ОСОБА_3 « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на правильне « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

На адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвокатки Панкратової Лесі Миколаївни про виправлення описки в рішенні суду від 05 липня 2018 року та ухвалі суду від 29 серпня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29.11.2024 матеріали заяви було передано для розгляду судді Фроловій І.В.

У своїй заяві представник зазначає, що в рішенні судом було допущено описку, а саме у резолютивній частині даного судового рішення було допущено описку в частині зазначення номеру актового запису.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи про час та місце слухання справи.

Сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши обставини викладені у заяві, перевіривши матеріали справи, суд доходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вбачається, що при виготовленні зазначеного рішення від 05 липня 2018 року та в ухвалі суду від 29 серпня 2018 року судом по тексту рішення було невірно зазначено номер актового запису, а саме «683» грн, коли вірно - «851».

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Вказана описка призводить до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена.

Враховуючи вищевикладене, зазначені описки, які є очевидними і сталися при виготовленні судового рішення, підлягають виправленню, а заява підлягає задоволенню.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 269, 353-356 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - адвокатки Панкратової Лесі Миколаївни про виправлення описки в рішенні суду від 05 липня 2018 року та ухвалі суду від 29 серпня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Виправити описку в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року по справі № 761/8846/18 та ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 29 серпня 2018 року по справі № 761/8846/18, вказавши: «актовий запис за № 851» замість: «актовий запис за №683».

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: