Справа № 278/5191/24
Провадження по справі №2/276/892/24
26 грудня 2024 року смт. Хорошів
Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Збаражського А.М.,
за участю секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
В обґрунтування пред`явлених вимог представник позивача зазначив, що 26.01.2022 року ОСОБА_1 приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в Акцент-Банку відповідачем ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку.
АТ «А-Банк» свої зобов`язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов Договору.
Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 24.10.2024 року відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.
Представник позивача правом на участь у судовому засіданні не скористався, просив справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, за відсутності представника банку, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов до суду не надав, копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялася поштовими відправленнями за зареєстрованим місцем проживання відповідача, що згідно ст.128 ЦПК України є належним повідомленням особи про розгляд справи.
Крім того, відповідача повідомлено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
У призначені судові засідання відповідач не з`явився, причини неявки суд не повідомив.
Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлений про порядок розгляду справи.
Заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження від відповідача до суду не надходило. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався.
Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи.
Заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження від відповідача до суду не надходило. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався, відзив до суду не подав.
З огляду на викладене, керуючись положеннями ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд ухвалив проводити заочний розгляд даної справи.
Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом по справі встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку від 26.01.2022, що міститься в матеріалах справи, ОСОБА_1 звернувся до АТ «А-Банк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву № б/н від 26.01.2022.
Вказана Анкета-заява містить особисту інформацію про відповідача, зокрема, паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків, місце проживання, контактну інформацію.
ОСОБА_1 своїм підписом, зокрема, засвідчив: що він згоден з тим, що дана заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк» між ним та АТ «А-Банк» становить договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; беззастережно погоджується з тим, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту. Погоджується з тим, що про зміну доступного розміру дозволеного кредитного ліміту Банк повідомляє його шляхом надсилання повідомлень дистанційними каналами обслуговування; надає право та доручає АТ «А-Банк» здійснювати договірне списання коштів з усіх його рахунків, відкритих у АТ «А-Банк», без додаткових його розпоряджень, для погашення будь - яких інших його грошових зобов`язань перед АТ «А-Банк», що випливають з умов договору та/або будь - якого іншого договору, що укладений або буде укладений у майбутньому між ним та банком; просить вважати наведений зразок її цифрового підпису або його аналог обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкритті або будуть відкриті йому в банку. Визнає, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях.
Крім того, в Анкеті-заяві зазначено таке: «Засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватись для накладення удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку ABank24 з метою засвідчення моїй дій згідно з Умовами та правилами надання банківських послуг».
Згідно із долученого до позовної заяви паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена», який підписаний, зокрема, відповідачем ОСОБА_1 , встановлено що у вказаному документі міститься інформація про тип кредитного продукту із основними умовами кредитування.
На підтвердження позовних вимог позивачем до матеріалів справи долучено витяг з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк», розміщений на сайті банку та Тарифи по картці «Зелена», на яких відсутні будь-які реквізити або підписи відповідача.
Згідно з довідкою АТ «А-Банк» ОСОБА_1 було відкрито рахунок № НОМЕР_2 та видано картки: № НОМЕР_3 строком дії до листопада місяця 2028 року, № НОМЕР_4 строком дії до квітня місяця 2028 року.
Згідно із наданим представником позивача розрахунку заборгованості за договором б/н від 26.01.2022 року укладеного між АТ «Акцент-Банк» та клієнтом ОСОБА_1 станом на 01.09.2024 заборгованість ОСОБА_1 складається із загального залишку заборгованості за тілом кредиту в сумі 7452,19 грн. та заборгованості за відсотками у розмірі 3727,74 грн.
Альтернативного розрахунку заборгованості від відповідача не надходило.
Таким чином, між сторонами виник спір щодо належного виконання умов кредитного зобов`язання, непогашення відповідачем заборгованості за ним, що є порушенням законних прав та інтересів позивача.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
При укладанні Договору сторони керувались частиною 1 статті 634 ЦК України. Згідно цієї статті Цивільного кодексу України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Так, електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі.
У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
У статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.
Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію»).
Згідно статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до вимог статей 525-526, 530, 1050 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається, тому позичальник зобов`язаний своєчасно вносити плату за користування грошима.
Відповідно до частини 2 статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів.
Положенням ст. 1048 ЦК передбачено право позикодавця на одержання від позичальника процентів від суми позики, а також у разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Суд вважає доведеним факт порушення відповідачем взятих на себе зобов`язань щодо своєчасної сплати кредиту у строки, передбачені кредитним договором № б/н від 26.01.2022 станом на 01.09.2024, внаслідок чого утворилась заборгованість за тілом кредиту у розмірі 7452,19 грн., яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 .
Щодо вимог про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по процентам, суд зазначає наступне.
З наданого банком розрахунку заборгованості вбачається, що відсотки за кредитним договором № б/н від 26.01.2022 нараховувались за період з 26.01.2022 по 01.09.2024 виходячи із процентної ставки у розмірі 40,8 % .
Судом встановлено, що Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку від 26.01.2022 не містить обумовленого розміру процентної ставки, яку позивач просить стягнути з відповідача.
Обґрунтовуючи право вимоги в частині стягнення процентів, в тому числі розмір і порядок їх нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 26.01.2022 позивач посилається на Умови та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» та Тарифи по картці «Зелена», які долучені до позовної заяви.
При цьому, доказів на підтвердження того, що саме ці умови кредитування та Тарифи по картці «Зелена» розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, й щодо сплати заборгованості по процентам за користування кредитом, та саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування не надано.
Окрім того, доказів на підтвердження того, який саме тип картки обрав для обслуговування ОСОБА_1 , підписуючи заяву-анкету про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, й щодо сплати заборгованості по процентам за користування кредитом, та саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування не надано.
Такої інформації щодо типу виданої ОСОБА_1 карти не містить також долучена до позовної заяви довідка за картами б/н та дати, надану позивачем суду.
Умови та правила надання банківських послуг, які містяться в матеріалах справи, не містять ані особистого підпису позичальника, ані дати їх складання. Позивачем не надано доказів ознайомлення позичальника саме із такою редакцією Умов та правил надання банківських послуг.
У постанові від 3 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що не підписані Умови та Правила надання банківських послуг не можна розцінювати, як частину кредитного договору, укладеного шляхом підписання заяви-анкети.
Без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила банківських послуг, відсутність у заяві домовленості сторін про сплату процентів за користування кредитними коштами, надані банком Умови та Правила надання банківських послуг не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.
Суд не бере до уваги як доказ встановлення розміру відсотків Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», оскільки він є способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту та його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту, що узгоджується з висновком Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду викладеним у постанові від 23.05.2022 у справі № 393/126/20. Крім того, інформація, зазначена у Паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», зберігала чинність та була актуальна до 30.01.2022 року.
Далі, із змісту паспорту споживчого кредиту слідує, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в паспорті споживчого кредиту та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів, тощо.
Отже, зазначений паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та передує укладенню кредитного договору з позичальником, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача.
Передбачені у вказаному паспорті споживчого кредиту процентні ставки не містять інформації, що вони стосуються саме кредитного договору з відповідачем від 26.01.2022 року, а тому такий паспорт споживчого кредиту не є складовою частиною кредитного договору.
За таких обставин, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді сплату будь-яких процентів за користування кредитними коштами та порушення термінів виконання договірних зобов`язань у розмірі визначеному у розрахунку заборгованості.
Отже, підстави для задоволення позову в частині стягнення з відповідача на користь АТ «Акцент-банк» заборгованості за процентами в розмірі 3727,74 грн. відсутні, а тому в цій частині позову слід відмовити.
Однак, зважаючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Акцент-Банк» не повернуті, а також вимоги ч. 2 ст. 530 ЦК за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає за необхідне позов задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за тілом кредиту по кредитному договору б/н від 26.01.2022 в розмірі 7452,19 грн.
На підставі ст. 141 ЦПК України, оскільки судом позов задоволено частково (66,65%), стягненню з відповідача на користь позивача підлягають понесені судові витрати зі сплати судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог - у розмірі 2018,16 гривень.
Керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 530, 598-599, 610-612, 614, 615, 623, 625-629, 651, 1049, 1050, 1054 ЦК України, ст.ст. ст. 4, 5, 13, 76-81, 133, 141, 247, 263-265, 274-282 ЦПК України, -
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 26.01.2022 в розмірі 7452,19 грн. (сім тисяч чотириста п`ятдесят дві гривні 19 копійок).
В задоволенні решти позовних вимог відмовити за безпідставністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» 2018,16 грн. (дві тисячі вісімнадцять гривень 16 копійок) судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Суддя: А.М.Збаражський