УХВАЛА

27 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 760/11192/22

провадження № 61-17095 ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року у справі за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до Головного управління Державної податкової служби України, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання звільнити майно з податкової застави,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня

2023 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року, позов АТ «Універсал Банк»задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Державної податкової служби України у м. Києві (далі - ГУ ДПС у м. Києві) щодо внесення до акту опису майна № 147/26-15-13-06-13 від 31 грудня 2021 року нежилих будівель А, Б, В, загальною площею 199,8 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , як джерело погашення податкового боргу.

Зобов`язано ГУ ДПС у м. Києві вжити заходи для припинення обтяження щодо переданого в податкову заставу майна - нежилих будівель та виключення його з Реєстру. В решті позову відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 08 серпня 2024 року касаційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві на вказані судові рішення залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків, яку в подальшому ухвалою від 09 вересня 2024 року визнано неподаною та повернуто заявнику.

Ухвалою Верховного Суду від 15 жовтня 2024 року касаційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві на вказані судові рішення залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків, яку в подальшому ухвалою від 18 листопада 2024 року визнано неподаною та повернуто заявнику.

До Верховного Суду 19 грудня 2024 року ГУ ДПС у м. Києві подало через засоби поштового зв`язку касаційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року після закінчення строку на касаційне оскарження, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з положеннями частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Щодо пропуску строку на касаційне оскарження

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як на підставу пропущення строку заявник посилається на те, що не отримував копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції рекомендованим листом, у контролюючогооргану відсутня будь-яка інформація щодо такого відправлення. Стверджує, що текст вступної та резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року було зачитано представнику заявника ОСОБА_3 , однак повного тексту зазначеного судового рішення (як і короткого тексту) останнім фактично отримано не було. Заявник повідомляє про те, що ОСОБА_3 приєднався до лав Збройних Сил України, з 27 травня 2024 року відповідно до наказу від 28 травня 2024 року № 678-о він є увільненим працівником. Наступному відповідальному співробітнику стало відомо про постанову суду апеляційної інстанції зі змісту заяви АТ «Універсал Банк» від 26 червня 2024 року б/н (вх. № 60597/6 від 26 червня 2024 року).

Заявник наголошує на тому, що ГУ ДПС у м. Києві є державним органом, у співробітників на супроводженні перебуває велика кількість справ та відповідно ними не можуть вживатись окремі дії, спрямовані на отримання оскаржуваних постанов у кожній окремій справі.

Наведені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень не можна визнати поважними з огляду на таке.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Повний текст постановиКиївського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року складений 07 березня 2024 року та оприлюднений в Єдиному державному реєстрі судових рішень 12 березня 2024 року.

Як слідує з даних Єдиного державного реєстру судових рішень по цій справі, представники ГУ ДПС у м. Києві достовірно знали про це судове провадження, оскільки зверталися до апеляційного суду із апеляційною скаргу та про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Касаційна скарга подана 19 грудня 2024 року, тобто після спливу восьми місяців з дня складення повного тексту постанови апеляційного суду (07 березня 2024 року).

Оцінюючи поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, суд зазначає про таке.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

З наданого заявником звіту Київського апеляційного суду вбачається, що заявнику 12 березня 2024 року було надіслано копію електронного примірника постанови Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року на електронну адресу ГУ ДПС у м. Києві Державної податкової служби України ().

Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до «Картки руху документу», яка міститься в підсистемі «Електронний суд», по справі № 760/11192/22 датою доставлення копії постановиКиївського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року до електронного суду є 12 березня 2024 року 03:24.

Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (пункт 2 частини шостої статті 272 ЦПК України).

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (абзац 2 пункту 5 частини шостої статті 272 ЦПК України).

Як слідує із запиту на отримання інформації про наявність зареєстрованого електронного кабінету, заявник має зареєстрований в підсистемі «Електронний суд» електронний кабінет з 12 жовтня 2021 року, отже днем вручення заявникові оскаржуваної постанови є 13 березня 2024 року.

Враховуючи викладене вище, даних, які підтверджують неотримання копії судового рішення надісланого ГУ ДПС у м. Києві до електронного кабінету через підсистему «Електронний суд» матеріали касаційного провадження не містять.

Вперше до суду касаційної інстанції заявник звернувся із касаційною скаргою 22 липня 2024 року, тобто після спливу більше ніж чотири місяці дня складення повного тексту судового рішення.

Заявником не надано Верховному Суду доказів на підтвердження того, що Київським апеляційним судом було порушено порядок вручення копії судового рішення саме ГУ ДПС у м. Києві, передбачений статтею 272 ЦПК України та про обставини, які об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу у розумний строк в період з 13 березня по 22 липня 2024 року.

Доводи заявника про те, що суд апеляційної інстанції не виконав вимоги статті 272 ЦПК України та не направив на електронний кабінет контролюючого органу () спростовуються вищевикладеним, тому підстави, наведені ним у клопотанні не можуть бути визнані поважними, оскільки вони не є такими, що об`єктивно унеможливили дотримання строків на подачу касаційної скарги, передбачених ЦПК України.

Інші наведені у клопотанні підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними, оскільки заявник фактично продублював аналогічні причини пропуску строку на касаційне оскарження, яким судом касаційної інстанції в ухвалі від 18 листопада 2024 року вже надавалась оцінка

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, на підставі частини третьої статті 393 ЦПК України касаційну скаргу слід залишити без руху та роз`яснити заявнику про необхідність надання доказів порушення апеляційним судом вимог щодо видачі (надсилання) копії судового рішення або навести інші підстави для поновлення строку та надати відповідні докази.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України та після закінчення строків на касаційне оскарження, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанови Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року неповажними.

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь