Провадження № 2/686/4406/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

17 грудня 2024 року м.Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючої-судді: Чевилюк З.А.

за участі секретаря: Козубович А.Т.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про захист прав споживачів та просив стягнути кошти у сумі 7250 грн., інфляційні витрати в сумі 3372,60 грн., 3% річних у сумі 708,32 грн., всього 11330,92 грн., та моральну шкоду в розмірі 3625 грн. Кошти в сумі 7250,00 грн., згідно з платіжною інструкцією, були сплачені позивачем відповідачу за «послуги». Однак позивач не мав наміру замовляти у відповідача будь-які послуги.

Внаслідок перенесеної важкої черепно-мозкової травми позивач визнаний інвалідом третьої групи безстроково, періодично проходив лікування в неврологічному відділенні Хмельницької міської лікарні, спостерігався у лікаря-психіатра Хмельницького обласного психоневрологічного диспансеру. У нього діагностовано посттравматичну енцефалопатію, лівобічну пірамідну недостатність, помірні атактичні порушення, окорухові порушення, синкопальні стани за анамнезом, легко виражений психоорганічний синдром. Відмічалися, зокрема, головний біль, головокружіння, напади втрати орієнтації, свідомості, зниження зору і пам`яті. Внаслідок травми позивач відчував труднощі концентрації уваги та виконання розумових задач. Йому було важко прогнозувати наслідки рішень та вчинків, які виходили за межі мого звичайного життєвого досвіду.

27.1.2021з коштів рахунку позивача в АТ КБ «ПриватБанк» було здійснено платіж у сумі 7250,00 грн. на розрахунковий рахунок фізичної особи підприємця ОСОБА_2 НОМЕР_1 , призначення платежу: «за послуги». Вказане підтверджується платіжною інструкцією від № 0.0..1.

На початку січня 2021 р. позивач натрапив на псевдоінвестиційну організацію під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (« ІНФОРМАЦІЯ_2 »). У телефонних розмовах менеджери компанії «Траст Макворі Кепітал» запропонували позивачу фінансові послуги, а саме заробіток на продажу акцій. Менеджери описували «Траст Макворі Кепітал» як поважну міжнародну фінансову організацію з багаторічною історією. Скориставшись незадовільним психофізичним станом, довірливістю і некомпетентністю в питаннях фінансів та інвестицій, менеджери вказаної організації умовили позивача вносити кошти на його так званий «торговий рахунок».

Зокрема, наприкінці січня 2021 р. менеджер запропонував позивачу поповнити його «торговий рахунок» на суму, приблизно еквівалентну 250 доларам США. За його умовами, ці кошти треба було сплатити на рахунок ФОП ОСОБА_3 ка ОСОБА_4 . Менеджер сказав, що ФОП ОСОБА_2 є авторизованим представником компанії в Україні, уповноваженим на здійснення платіжних операцій з прийняття інвестицій від громадян. 27.01.2021 позивач сплатив кошти в сумі 7250,00 грн. на зазначений вище рахунок ФОП ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 особисто не знайомий з відповідачем, ніколи з ним не зустрічався і не спілкувався. У нього з відповідачем ніколи не було і немає дотепер жодних домовленостей (угод, договорів тощо). Жодних послуг відповідач йому не надавав.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, ОСОБА_2 зареєструвався як фізична особа підприємець 27.10.2020. В реєстраційних даних ФОП ОСОБА_2 зазначені наступні види діяльності: 41.10 організація будівництва будівель; 41.20 будівництво йситлових і нежитлових будівель (основний вид діяльності); 42.21 будівництво трубопроводів; 43.12 підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.21 електромонтажні роботи; 43.22 монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 43.29 інші будівельно-монтажні роботи; 43.34 малярні роботи та скління; 43.39 інші роботи із завершення будівництва; 43.91 покрівельні роботи; 43.99 інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у. Однак уже 24.02.2021, тобто менше ніж через чотири місяці, ОСОБА_2 зареєстрував припинення підприємницької діяльності.

На сайті ТОВ «Чарджбек-Україна» є інформація про те, що діяльність ФОП ОСОБА_2 була пов`язана з прийомом коштів на користь шахрайських форекс-платформ.

Участь ФОП ОСОБА_2 у вищезазначеному правочині полягала в тому, що він прийняв від позивача оплату за «послуги», хоча насправді будь-яких послуг йому не надавав. Таким чином, відповідач взагалі не мав ані наміру, ані можливості надавати будь-які послуги, які б були потрібні позивачу особисто.Дії відповідача носять характер нечесної підприємницької діяльності.

Позивач стверджував, що спірні правовідносини носили характер нікчемного, дефектного правочину та в той же час заперечив існування будь-яких договірних відносин з відповідачем.

Відповідно до ст.625 ЦК, позивачем нараховано інфляційні втрати

7250,00 гри. х (1,46518622 - 1,00000000) =3372,60 грн., 3% річних -708,32 грн., що обраховано пропорційно кількості днів прострочення протягом року та складає відповідно 1189 днів.

Враховуючи викладене,позивач переніс душевне потрясіння, внаслідок неправомірних дій відповідача. Вважає, що йому завдано моральну шкоду, яку оцінює 3625 грн., тобто у розмірі половини суми коштів, сплачених позивачем. Така компенсація не призведе до його збагачення за рахунок відповідача і не поставить відповідача у вкрай тяжкий матеріальний стан.

Таким чином, позивач звернувся до суду з позовом про захист прав споживачів у спосіб застосування наслідків недійсного правочину(здійсненого з використанням нечесної підприємницької практики) у вигляді стягнення з відповідача ОСОБА_2 на його користь перерахованих коштів у розмірі 7250 грн., інфляційних, №% річних, моральної шкоди.

Неможливість досудового врегулювання спору зумовило звернення позивача до суду.

Сторони до суду не зявилися, повідомлені про час та дату судового засідання в установленому порядку.Позивач клопотав здійснити розгляд справи за відсутності, позов підтримав. До суду не надходили заперечення від позивача щодоо заочного розгляду справи.Відтак, суд вважає за можливе заочно розглянути справу та винести заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що не підлягає задоволенню.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому кредитор вправі обрати спосіб захисту, що наданий йому законом, на власний розсуд.

За змістом ст. 5 ЦПК України застосовуваний судом спосіб захисту цивільного права має відповідати критерію ефективності, тобто цей спосіб має бути дієвим, а його реалізація повинна мати наслідком відновлення порушених майнових або немайнових прав та інтересів особи.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 1023-ХІІ Про захист прав споживачів, нечесна підприємницька практика це будь-яка підприємницька діяльність або бездіяльність, що суперечить правилам, торговим та іншим чесним звичаям та впливає або може вплинути на економічну поведінку споживача щодо продукції.

Як встановлено ч. 1 ст. 19 Закону № 1023-ХІІ, нечесна підприємницька практика забороняється. Перелік форм нечесної підприємницької практики не є вичерпним.

Ч. 6 ст. 19 Закону № 1023-ХІІ встановлено, що правочини, здійснені з використанням нечесної підприємницької практики, є недійсними. Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону № 1023-ХІІ захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.

Нечесна підприємницька практика включає:

1) вчинення дій, що кваліфікуються законодавством як прояв недобросовісної конкуренції;

2) будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресивною.

Підприємницька практика вважається такою, що вводить в оману, якщо вона спонукає або може спонукати споживача дати згоду на здійснення правочину, на який в іншому випадку він не погодився б, шляхом надання йому неправдивої чи неповної інформації або ненадання інформації про:

1) основні характеристики продукції, такі як: її наявність, переваги, небезпека, склад, методи використання, метод і дата виготовлення або надання, поставка, кількість, специфікація, географічне або інше походження, очікувані результати споживання чи результати та основні характеристики тестів або перевірок товару;

2) гарантійний строк та гарантійне обслуговування продукції;

3) будь-які застереження щодо прямої чи опосередкованої підтримки виробником продавця або продукції;

4) спосіб продажу, ціну або спосіб розрахунку ціни, наявність знижок або інших цінових переваг;

5) умови оплати, доставки, виконання договору купівлі-продажу;

6) потреби у послугах, заміні складових чи ремонті;

7) місце розташування і повну назву продавця, а в разі потреби - місце розташування і повну назву особи, від імені якої виступає продавець;

8) характер, атрибути та права продавця або його агента, зокрема інформації про його особу та активи, кваліфікацію, статус, наявність ліцензії, афілійованість та права інтелектуальної або промислової власності, його відзнаки та нагороди;

9) небезпеку, що загрожує споживачу у зв`язку з покупкою та/або використанням продукції;

10) права споживача, у тому числі право відмовитися від продукції (для відповідних видів товарів, робіт і послуг), право на заміну продукції або відшкодування збитків.

Підприємницька практика є такою, що вводить в оману, якщо під час пропонування продукції споживачу не надається або надається у нечіткий, незрозумілий або двозначний спосіб інформація, необхідна для здійснення свідомого вибору.

Підприємницька практика, яка істотно спотворює або може істотно спотворити економічну поведінку лише чітко визначеної (окремої) групи споживачів, особливо вразливих до такої діяльності через їх розумові або фізичні вади, вік чи довірливість, у разі якщо продавець мав об`єктивну можливість передбачити їх поведінку та особливості, має оцінюватися з точки зору середньостатистичного представника такої групи, а також з урахуванням припущення, що, зважаючи на викладені обставини, можливість здійснити свідомий і компетентний вибір відсутня і споживач помиляється при вчиненні правочину щодо обставин, які мають істотне значення. Зазначені умови не стосуються законної рекламної діяльності, у тому числі створення заяв або виразів, які не можуть бути сприйняті буквально.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.

Відповідно до ст.229 ЦК, якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей майна, які значно знижують його цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом. У разі визнання правочину недійсним особа, яка помилилася в результаті її власного недбальства, зобов`язана відшкодувати другій стороні завдані їй збитки. Сторона, яка своєю необережною поведінкою сприяла помилці, зобов`язана відшкодувати другій стороні завдані їй збитки.

Якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним.Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.(ст.230 ЦК).

27.1.2022з коштів рахунку позивача в АТ КБ «ПриватБанк» було здійснено позивачем платіж у сумі 7250,00 грн. на розрахунковий рахунок фізичної особи підприємця ОСОБА_2 НОМЕР_1 , призначення платежу: «за послуги». Вказане підтверджується платіжною інструкцією від № 0.0..1.

Позивач ствердив про відсутність будь-яких договірних відносин з відповідачем, які б передбачали підставність оплати ним послуг відповідача.Повідомив суд про припинення відповідачем підприємницької діяльності, за діяння відповідача у прийомі коштів на користь шахрайських форекс-платформ. Проте суду не представлено жодних доказів на підтвердження ікримінованих відповідачу дій, притягнення останнього до відповідальності як от кримінальної, адміністративної. Позивачем не надано суду доказів на підтвердження дій відповідача як нечесної підприємницької діяльності. Не доведено суду підставність стягнення заявлених сум у розмірі 7250 грн. з відповідача. Добровільність волевиявлення позивача на перерахування означених сум відповідачу не спростовано.

Хворобливі стани позивача, перебування на стаціонарному лікуванні в неврології №2 Хмельницької міської лікарні в 2013 році у звязку залишковими явищами черепно-мозкової травми/1995/ не доводять беззаперечну неможливість усвідомлення позивачем значення своїх дій, керування нимим та використання відповідачем у 2021 році його посттравматичного стану для спонукання вступу у відносини щодо перерахування грошових коштів «за послуги» у заявленому розмірі.

Обгрунтування позивача позову є суперечливим, оскільки стверджуючи відсутність будь-яких договірних відносин з відповідачем, він в той же час говорить про нікчемність правочину, що укладений внаслідок нечесної підприємницької діяльності відповідача, не наводячи доказів її здійснення.

Оскільки вимога щодо стягнення інфляційних втрат та 3% річних є похідною від основної вимоги щодо стягнення грошових коштів у розмірі 7250 грн., в їх задоволенні слід відмовити, як і в стягненні моральної шкоди.

Підстави для задоволення позову, стягнення судових витрат у порядк уст.141 ЦПК з відповідача відсутні.

Керуючись статтями 10, 11,12,81,83,137,141, 259,353 ЦПК України, суд ,

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення кощтів у сумі 7250 грн., інфляційних витрат в сумі 3372,60 грн., 3% річних у сумі 708,32 грн., всього 11330,92 грн., та моральної шкоди в розмірі 3625 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Заочне рішення може бути переглянуто за заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дати проголошення до Хмельницьького міськрайонного суду Хмельницької області.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення виготовлено 26 грудня 2024 року.

Суддя

Хмельницького міськрайонного суду З.А.Чевилюк