У Х В А Л А

Іменем України

26.12.2024 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Сенько Л.Ю., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в Вінницькій області про стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області з даною позовною заявою, в якій просив за хамску бездіяльність відповідачів при невиконанні ними законів України стягнути з держави Україна на його користь 70000 грн.; зазначити у своєму майбутньому рішенні, де йому шукати «прейскуранти» згідно висновку, розміщеного на офіційному інтернет-представительстве Президента України.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що її слід повернути позивачу з огляду на таке.

Позивач ОСОБА_1 використовує лексику, яка не притаманна для написання ділових документів (в тому числі скарг, клопотань), зокрема відображає зневажливе ставлення щодо суддів та до судової гілки влади загалом, що виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики.

У цій позовній заяві позивач вказує, що: «…за хамску бездіяльність відповідачів», «…де йому шукати «прейскуранти…».

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Пунктами 2 та 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України передбачено, щоповага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Такі висновки апеляційного суду узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), застосовуючи п. п. а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02).

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів та не вказують на обставини, за яких позивач ОСОБА_1 був позбавлений можливості подати позовну заяву, у якій не містилося б образливих висловлювань щодо суддів та судової системи загалом, що суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (п. п. 2, 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку про повернення позову позивачу.

Керуючись ст. ст.185, 259, 353 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в Вінницькій області про стягнення моральної шкоди вважати неподаною та повернути її заявнику, разом з доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду через протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя