КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 грудня 2024 року м. Київ

справа № 756/3602/23

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 вересня 2024 року, ухвалене у складі судді Будзан Л.Д.,

у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики та

за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики,

встановив:

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 16 вересня 2024 року первісний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 заборгованість за договором позики від 12 липня 2018 року в сумі 67850 доларів США.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір в сумі 13420 грн.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням, 29 листопада 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надіслала засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

05 грудня 2024 року витребувано з Подільського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 756/3602/23, які надійшли до суду апеляційної інстанції 13 грудня 2024 року.

В апеляційній скарзі представник скаржника просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що копію повного тексту оскаржуваного рішення отримано скаржником 30 жовтня 2024 року.

Вирішуючи питання щодо дотримання скаржником строку на апеляційне оскарження рішення суду, апеляційним судом з матеріалів справи встановлено, що 16 вересня 2024 року судом розглянуто справу за відсутності учасників справи.

Повний текст рішення складено 26 вересня 2024 року.

Відповідно до супровідного листа копію оскаржуваного рішення надіслано 30 вересня 2024 року судом засобами електронного зв`язку на електронну адресу представнику відповідача - ОСОБА_4 та доставлено до електронної скриньки 30 вересня 2024 року о 14 год. 30 хв. (а.с.184).

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2024 року по справі № 454/1883/22,«процесуальним законодавством, чинним на час ухвалення рішення судом першої інстанції, передбачено два способи надсилання судового рішення - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

Вимога про надіслання судового рішення через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції), та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС.

Надсилання судового рішення в той чи інший спосіб учаснику справи є процесуальним обов`язком суду. Відомості про вручення (доставлення) рішення суду учаснику справи містяться у розписці про вручення, у повідомленні про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення, а також у документах, визначених пунктами 4, 5 частини шостої статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції). У разі відсутності таких відомостей судове рішення вважається не врученим.

Бажання учасника справи (фізичної особи) зазначити у скарзі (заяві) свою особисту електронну адресу, свідчить лише про бажання особи отримувати кореспонденцію від суду додатковим засобом зв`язку, та не звільняє суд обов`язку виконувати вимоги закону, зокрема щодо надіслання рішення суду у порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції).

Аналіз викладених вище приписів ЦПК України, якими встановлено порядок направлення копій судового рішення особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення копії судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, днем вручення якого є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонена, та може здійснюватися як додаткова, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судового рішення відповідно до статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом першої інстанції).»

З вищевикладеного вбачається, що офіційною електронною адресою (електронний кабінет) є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, що складається з ідентифікатора, позначки «@» та доменного імені.

Враховуючи Положення про ЄСІТС, електронна адреса представника відповідача « ІНФОРМАЦІЯ_1 », на яку суд першої інстанції надіслав йому копію рішення суду від 16 вересня 2024 року не є офіційною. Матеріали справи не містять будь-яких відомостей про наявність офіційної електронної адреси у представника відповідача.

Однак в матеріалах справи відсутні будь-які докази надсилання судом копії оскаржуваного рішення безпосередньо ОСОБА_1 .

Відповідно до заяви, копію повного тексту оскаржуваного рішення отримано ОСОБА_1 30 жовтня 2024 року в приміщенні суду (а.с.185).

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 вересня 2024 року надіслано судом до реєстру для оприлюднення 27 вересня 2024 року, забезпечено надання загального доступу 29 вересня 2024 року.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 вересня 2024 року, оскільки обставини, на які посилається представник скаржника, підтверджується матеріалами справи, а саме заявою з відміткою про отримання копії рішення (а.с.185), а отже строк пропущено з поважних причин.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, оскільки не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При зверненні до суду з первісною позовною заявою сума судового збору, яка підлягала сплаті становила 13 420 грн., а за подання зустрічної позовної заяви - 1073 грн.

З прохальної частини апеляційної скарги вбачається, що скаржник оскаржує рішення в повному обсязі.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити (13 420 грн. + 1073 грн.) х 150% = 21739,50 грн.

Оскільки скаржником за подання апеляційної скарги було сплачено судовий збір у розмірі 1609,50 грн., то скаржник повинен доплатити судовий збір у розмірі 20 130 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга подана з порушенням вимог п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України, оскільки апеляційна скарга не містить усіх відомостей про адвоката Михайлик С.І. яка подає апеляційну скаргу, зокрема реєстраційного номеру облікової картки платника податків та відомостей щодо наявності чи відсутності електронного кабінету.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Отже, на виконання вимог п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України представнику скаржника необхідно надати Київському апеляційному суду відповідну інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_2 та відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 , яке подано представником ОСОБА_2 , про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 вересня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Подільського районного суду м. Києва від 16 вересня 2024 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.