УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов?язання вчинити дії, скасування провочину, визнання правочинів фраудаторними

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою до відповідачів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якій просив:

-звернутися з міжнародним запитом до компетентних органів Федеративної Республіки Німеччини з метою встановлення актуального місця перебування та адреси, правового статусу перебування, верифікації розташування громадянки України ОСОБА_2 ;

-прийняти рішення про безумовне повернення примусово вилученого майна ОСОБА_2 , 08 листопада 2021 року у ОСОБА_1 , згідно переліку додаток 2 (майно підлягає безумовному поверненню в натурі законному власнику ОСОБА_1 );

-скасувати правочин зі зміни реєстрації неповнолітньої особи - ОСОБА_1 , поновити реєстрацію ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати правочини з придбання квартири за адресою: АДРЕСА_1 , фраудаторними і такими, що підлягають частковій зміні умов договору, а саме: визнання майнового права на квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю родини ОСОБА_1 , а саме: дружина ОСОБА_2 50% та чоловік ОСОБА_3 50%;

-зобов?язати відповідачку ОСОБА_5 в подальшому особисто приймати участь в розгляді справи, встановити, що відсутність позивача на засіданні перешкоджає розгляду позову;

-прийняти відомості про вимогу до ОСОБА_2 про повернення нею матеріальних цінностей примусово вилучених нею 08 листопада 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_1 п.3 та встановити, що вимога виконана в установлений термін позовної давності.

Подана ОСОБА_1 заява підлягає поверненню.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 листопада 2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано стороні позивача строк для усунення недоліків, виявлених при поданні заяви, а саме: викладені позивачем позовні вимоги у п.2, згідно прохальної частини позовної заяви, не є позовними вимогами.

Суд, не встановлює місце проживання, перебування осіб (сторін по справі), а лише перевіряє його, відповідно до ч.6 ст.187 УПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Із змісту п.2 позовної заяви вбачається, що він не є позовною вимогою, а фактично має характер клопотання, яке не оформлено, відповідно до норм ЦПК України.

У п.3 позовних вимог, згідно прохальної частини позовної заяви не зазначено індивідуальних ознак майна, яке позивач просить повернути, а також відсутній їх перелік у прохальній частині позовної заяви, а також, взагалі, не надано доказів існування майна.

Із прохальної частини поданої позивачем позовної заяви вбачається, що позивачем об?єднані вимоги, які підлягають розгляду в порядку КАС України та ЦПК України, що є неприпустимим.

Як вбачається із поданої ОСОБА_1 позовної заяви, спір виник фактично щодо неправомірного зняття останнього ( ОСОБА_1 ) з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 .

З урахуванням зазначеного позовна вимога п.4 прохальної частини позовної заяви, відноситься до сфери публічно - правових спорів і підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Пункт 5 прохальної частини позовної заяви є неконкретизованим, так як позивачу необхідно уточнити, який саме, на його думку правочин необхідно визнати фраудаторним (число, місяць та рік його вчинення); сторони договору, а також надати його копію.

Крім того, у п.5 ОСОБА_1 просить визнати майно, а саме: кв. АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю родини ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - відповідачі по справі), однак, до суду не надано доказів, що дані особи ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) уповноважили позивача на звернення до суду з даними позовними вимогами в їх інтересах.

Шостий пункт прохальної частини позовної заяви не є позовною вимогою, а фактично має характер клопотання, яке не оформлено, відповідно до норм ЦПК України.

Також, пункт 7 прохальної частини позовної заяви є неконкретизованим, оскільки, незрозуміло в чому саме полягає вимога щодо прийняття відомостей про вимогу до ОСОБА_2 про повернення нею матеріальних цінностей.

Майже кожна позовна вимога, яка зазначена позивачем у позовній заяві є нечіткою (неконкретизованою); кожна позовна вимога складається з декількох позовних вимог, які не можуть бути об?єднані до спільного розгляду, так як це суперечить положенням ч.1 ст.188 ЦПК України.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем об?єднано позовні вимоги майнового та немайнового характеру.

Так, позивачем заявлено вимогу про визнати правочинів з придбання квартири за адресою: АДРЕСА_1 , фраудаторними, однак, на підтвердження вартості спірного нерухомого майна жодних доказів суду надано не було.

З урахуванням викладеного позивачу необхідно надати звіти про оцінку вартості спірного нерухомого майна (станом на момент звернення до суду з вищезазначеним позовом), та з урахуванням встановленої вартості об?єкту нерухомого майна, здійснити розрахунок ставки судового збору, відповідно до ЗУ ?Про судовий збір? та здійснити оплату судового збору за вимогу п.5 майнового характеру, про що надати суду оригінали квитанцій.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно надати нову редакцію позовної заяви (усунивши усі вищезазначені судом недоліки ), чітко визначити заявлені ним позовні вимоги; визначити ціну позову, кількість вимог немайнового характеру, які в послідуючому оплатити судовим збором, відповідно до їх кількості; визначити вимоги, які можуть бути об?єднані для спільного розгляду в межах однієї позовної заяви ( ст.188 ЦПК України).

03 грудня 2024 року ОСОБА_1 , на виконання вищезазначеної ухвали суду, було направлено уточнену позовну заяву з доданими до неї документами: довіреність від імені ОСОБА_3 ( яка непосвідчена), копія свідоцтва про шлюб, копія паспорта, копія РНОКПП ОСОБА_2 , копія рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 березня 2023 року, копія свідоцтва про народження ОСОБА_1 , копія договору купівлі-продажу від 05.09.2000 року, копія інформаційної довідки ?Реєстр нерухомості? (актуальної станом на 02.02.2023 року), список майна, заява про зняття з реєстрації місця проживання від 25 серпня 2012 року, квитанція про сплату судового збору у розмірі 1 242, 00 грн.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 виявлені судом недоліки, викладені в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 15 листопада 2024 року усунуті не були.

З урахуванням вищезазначеного, суд прийшов до висновку про повернення ОСОБА_1 позовної заяви, відповідно до ст.185 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.185, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов?язання вчинити дії, скасування провочину, визнання правочинів фраудаторними - вважати неподаною та повернути стороні позивача.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: