Житомирський апеляційний суд
Категорія 39 Доповідач Борисюк Р. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Павицької Т.М., Трояновської Г.С.,

з участю секретаря

судового засідання Смоляра А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Житомирі цивільну справу № 295/17148/23 за заявою представника ОСОБА_1 адвоката Березенської Юлії Олександрівни про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Березенської Юлії Олександрівни на ухвалу Богунського районного суду міста Житомира від 09 жовтня 2024 року, постановлену під головуванням судді Семенцової Л.М. у місті Житомирі,

в с т а н о в и в :

У грудні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі ТОВ ФК «Європейська агенція з повернення боргів», ТОВ ФК «ЄАПБ», Товариство, Позивач) звернулось з даним позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 на їх користь заборгованість за :

-кредитним договором № 734639453 від 27 грудня 2020 року в сумі 39 218,83;

-договором позики № 3931547 від 29 грудня 2020 року в сумі 23 543,83;

-кредитним договором № 02857-01/2021 06 січня 2021 року в сумі 8240,00, а всього 71001,94 грн та судові витрати.

Заочним рішенням Богунського районного суду міста Житомира від 18 липня 2024 року зазначений позов задоволено повністю та вирішено питання судових витрат.

01 жовтня 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Березенська Ю.О. звернулась із заявою про перегляд вказаного заочного рішення.

Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 09 жовтня 2024 року вказану заяву залишено без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

У поданій апеляційній скарзі, представник відповідача просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зазначає, що копію заочного рішення по справі отримано нею, як представником відповідача лише 19 вересня 2024 року під час ознайомлення з матеріалами справи в системі Електронний суд.

Матеріали справи не містять доказів (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення) про вручення відповідачу судової повістки. Натомість, у справі міститься рекомендоване повідомлення, з якого вбачається що судова повістка - виклик на 18 липня 2024 року ОСОБА_1 вручена не була. Невручення судової кореспонденції прямо та опосередковано пов`язане з відсутністю відповідача за адресою реєстрації та проживання у зв`язку із перебуванням в зоні бойових дій.

Вказує, що висновки районного суду щодо не заявлення клопотання про поновлення пропущеного строку для подання до суду заяви про перегляд заочного рішення з посиланням на наявність поважних причин пропуску цього строку, є хибними, не знаходять свого законного підґрунтя, та спростовуються доказами, які містяться в матеріалах справи, а також прямими нормами процесуального законодавства.

Також, суд не взяв до уваги, що право на доступ до правосуддя відповідача було порушене, зокрема 06 серпня 2024 року - представником відповідача подана заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та доступ до матеріалів справи, яка, у свою чергу, тривалий час судом не розглядалась, і матеріали справи надані стороні відповідача через 44 дні 19 вересня 2024 року. Разом з тим, в матеріалах справи в електронному вигляді було відсутнє повідомлення про вручення невідомій особі - ОСОБА_2 копії заочного рішення. Відтак, сторона відповідача була позбавлена можливості дізнатися про дану обставину. Тому, подаючи заяву про перегляд заочного рішення 01 жовтня 2024 року вважала, що строк на звернення з такою заявою не пропущений, оскільки починає свій відлік з 19 вересня 2024 року (коли отримано копію заочного рішення представником) і завершується 04 жовтня 2024 року.

Наголошує, що відповідач не отримував копію заочного рішення, оскільки через службу у Збройних Силах Україниможливість особистого та своєчасного отримання ним будь-якої поштової кореспонденції виключена. Більше того, відповідач не давав нікому з членів своєї сім`ї, ані усного, ані письмового доручення на отримання поштової кореспонденції на його ім`я. Особа, яка отримала заочне судове рішення - не є членом його сім`ї, не є його дружиною, як це зазначено в повідомленні про вручення, оскільки ОСОБА_1 не перебуває у шлюбних відносинах (неодружений).

Таким чином, оскільки відповідач не отримував заочного рішення, вважає, що початок перебігу строку на подання заяви про його перегляд розпочався 20 вересня 2024 року, а тому ухвала підлягає скасуванню.

У поданому відзиві позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу місцевого суду - без змін.

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Березенська Ю.О. підтримала апеляційну скаргу, просила її задовольнити і надала пояснення, які відповідають доводам скарги.

Належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи інші учасники в судове засідання не з`явились, а тому суд апеляційної інстанції розглянув справу у їх відсутність, що відповідає положенням частини 2 статті 372 ЦПК України.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Глава 11 "Заочний розгляд справи" Розділу ІІІ "Позовне провадження" Цивільного процесуального кодексу України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Матеріалами справи встановлено, що заочним рішенням Богунського районного суду міста Житомира від 18 липня 2024 року позов задоволено повністю (а.с.81-84).

Копію даного рішення, як зазначено у справі, представник відповідача отримала 19 вересня 20204 року (а.с.97).

Відповідно до вимог частин 1 та 2 статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду (частини 3 статті 284 ЦПК України).

Отже, у відповідності до норм чинного цивільного процесуального кодексу України, строк оскарження заочного рішень обчислюється з дня складення повного рішення.

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (частина 4 статті 284 ЦПК України).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій, визначаються положеннями частин 1-7 статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 185 цього кодексу (частина 8 статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цю норму треба розуміти як таку, що стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах 1-7 статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті, суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина 3 статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання.

Спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ Цивільного процесуального кодексу України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема, на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України.

Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що у даному випадку відповідач був позбавлений права на доступ до суду, оскільки йому не була забезпечена можливість перегляду заочного рішення та йому чиняться правові перешкоди у здійсненні цього права.

Мотивом для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду попередньої інстанції відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України є порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, апеляційна скарга підлягає до задоволення, а ухвалу місцевого суду слід скасувати і направити матеріали справи направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 367, 368, 374, 379, 381-384, 389-391 ЦПК України суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Березенської Юлії Олександрівни - задовольнити.

Ухвалу Богунського районного суду міста Житомира від 09 жовтня 2024 року касувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді

Повний текст постанови складений: 25 грудня 2024 року.