РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року, місто Звягель Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача Рівнячок Л.С.

представника АТ КБ Приватбанк Ляхова О.В.

(Справа № 273/870/22, провадження у справі № 2/0285/450/24)

розглянув у судовому засіданні в режимі відеоконференції у загальному порядку цивільну справу за позовами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства СЕТАМ (далі ДП Сетам) та Баранівського районного відділу державної виконавчої служби Центрального-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі РВДВС), третя особа акціонерний товариство комерційний банк Приватбанк (далі АТ КБ Приватбанк) про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

У червні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Баранівського районного суду Житомирської області з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ДП Сетам та РВДВС, третя особа АТ КБ Приватбанк, в якому просив:

- визнати недійсними електронні торги (реєстраційний номер лота 483264), що відбулися 16 липня 2021 року з продажу житлового будинку, загальною площею 230,4 кв.м та земельної ділянки, загальною площею 0,1000 га, кадастровий номер 0:01:001:0223, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки від 22 липня 2021 року, затверджений начальником Баранівського районного відділу державної виконавчої служби Центрального-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Харчук Н. Г. при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження №63066374;

- скасувати протокол проведення електронних торгів №546740 по лоту № 483264 від 16 липня 2021 року;

- скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 16 липня 2021 року.

06 листопада 2023 року справа з Баранівського районного суду Житомирської області надійшла до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області на підставі розпорядження в.о.голови Баранівського районного суду від 30.10.2023 р. №91 в зв`язку з неможливістю створення в суді складу суду для розгляду даної справи.

08 листопада 2023 року ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду прийнято до провадження та призначено розгляд справи у загальному позовному провадженні зі стадії підготовчого провадження.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 08.11.2007 року між ним та ЗАТ КБ «ПриватБанк» (на даний час АТ КБ «ПриватБанк») був укладений договір про іпотечний кредит №ZRZ0GI, відповідно до якого він отримав кредит в розмірі 300 000 грн. на строк до 08 листопада 2020 року із сплатою 15 процентів річних. В цей же день, між сторонами було укладено іпотечний договір №ZRZ0GI, згідно якого в іпотеку передано житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1000 га. за цією ж адресою.

Рішенням Баранівського районного суду Житомирської області від 23.02.2012 року, яке набрало законної сили 16.05.2012 року на підставі ухвали Апеляційного суду Житомирської області, з нього на користь АТ КБ «ПриватБанк» було стягнуто заборгованість станом на 13.09.2011 року за кредитним договором №ZRZ0GI від 08.11.2007 року на загальну суму 360 187,25 грн., а саме борг по тілу кредиту - 280 149,89 грн., борг за процентами 80 539,24 грн., пеня на підставі ст.551 ЦПК України в сумі 3 000,00 грн. Вказаний кредитний договір був розірваний 13.09.2011 року.

У квітні 2015 року АТ КБ «ПриватБанк» вкотре звернувся до суду з позовом до нього та просив суд в рахунок погашення боргу звернути стягнення на предмет іпотеки. Однак, у задоволенні заявленого позову було відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 13.12.2016 року у справі №273/684/15-ц рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині залишено без змін.

26.11.2018 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. було винесено виконавчий напис про звернення стягнення на нерухоме майно житловий будинок та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належать на праві власності позивачу (позичальнику, боржнику) ОСОБА_1 на підставі іпотечного договору №ZRZ0GI від 08.11.2007 року на загальну суму боргу 2 195 993,12 грн., а саме: борг по тілу кредиту - 280 149,89 грн., борг за процентами 483 487,40 грн., пені в сумі 1 229 811,00 грн., штраф в сумі 199 044,83 грн. та витрати за вчинення виконавчого напису 3 500,00 грн.

На підставі вищезазначеного виконавчого напису нотаріуса державним виконавцем Баранівський районний відділ ДВС у Новоград Волинському районі Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Савчук Світланою Миколаївною 19.09.2020 року було відкрито виконавче провадження №36066374.

В подальшому, згідно з протоколом проведення електронних торгів №546740, відбулися торги з продажу зазначеного іпотечного майна, яке придбала відповідачка ОСОБА_2 за 654 800,00 грн.

Постановою Житомирського апеляційного суду №273/1856/21 від 20 лютого 2023 року визнано виконавчий напис №2045 від 26 листопада 2018 року таким, що не підлягає виконанню.

Позивач посилаючись на те, що оскільки виконавчий напис, на підставі якого було відкрито виконавче провадження та проведено електронні торги, скасовано, просить суд позовні вимоги задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 подала відзив де позовні вимоги не визнала. Посилаючись на те, що оскільки ДП Сетам було проведено електронні торги з дотримання правил їх проведення, а також, що позивач пропустив строк звернення з позовом до суду, просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Представником відповідача ДП Сетам попередньому складу суду було направлено відзив, в якому він просив відмовити в задоволенні позову, оскільки під час проведення електронних торгів було дотримано вимог законодавства. Також вказує на те, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що під час торгів відбулись порушення, які дають підстави для їх скасування. Крім того, просить застосувати строки позовної давності.

Представник третьої особи АТ КБ Приватбанк також у своїх письмових поясненнях просив відмовити у задоволенні позову в зв`язку відсутністю порушень під час проведення електронних торгів, а також в зв`язку з пропуском строку звернення позивачем до суду щодо оскарження торгів.

Відповідач РВДВС своїм правом на подачу відзиву не скористався.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про слухання справи у її відсутності. Вимоги викладені у відзиві підтримує в повному обсязі.

Представники відповідачі ДП Сетам та РВДВС в судовоме засідання не з`явились, про місце і час розглялу справи повідомленні у встановленому законом порядку та строки.

Представник АТ КБ Приватбанк в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив у їх задоволенні відмовити повністю.

Заслухавши пояснення сторін, перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного висновку.

Встановлено, що 08.11.2007 року між позивачем ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк» був укладений договір про іпотечний кредит №ZRZ0GI, відповідно до якого він отримав кредит в розмірі 300 000 грн. на строк до 08 листопада 2020 року із сплатою 15 процентів річних. В цей же день, між сторонами було укладено іпотечний договір №ZRZ0GI, згідно якого в іпотеку передано житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1000 га за цією ж адресою.

Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Встановлено, що рішенням Баранівського районного суду Житомирської області від 23.02.2012 року №2-645/2011, яке набрало законної сили 16.05.2012 року на підставі ухвали Апеляційного суду Житомирської області, з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» було стягнуто заборгованість станом на 13.09.2011 року за кредитним договором №ZRZ0GI від 08.11.2007 року на загальну суму 360 187,25 грн., а саме борг по тілу кредиту - 280 149,89 грн., борг за процентами 80 539,24 грн., пеня на підставі ст.551 ЦПК України в сумі 3 000,00 грн. Вказаний кредитний договір був розірваний 13.09.2011 року.

Встановлено, що у квітні 2015 року АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та просив суд в рахунок погашення боргу звернути стягнення на предмет іпотеки. Однак, у задоволенні заявленого позову було відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 13.12.2016 року у справі №273/684/15-ц рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині залишено без змін.

Як вбачається зі змісту ухвали апеляційного суду, підставами відмови у задоволенні позову про звернення стягнення на предмет іпотеки є пропущення банком строку такого звернення, а також відсутність у банка права на нарахування відсотків відповідно до умов договору іпотечного кредиту внаслідок його розірвання 13.09.2011 року. (а.с.18-20)

26.11.2018 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. було винесено виконавчий напис №2045 про звернення стягнення на нерухоме майно житловий будинок та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належать на праві власності позивачу ОСОБА_1 на підставі іпотечного договору №ZRZ0GI від 08.11.2007 року на загальну суму боргу 2 195 993,12 грн., а саме: борг по тілу кредиту - 280 149,89 грн., борг за процентами 483 487,40 грн., пені в сумі 1 229 811,00 грн., штраф в сумі 199 044,83 грн. та витрати за вчинення виконавчого напису 3 500,00 грн. (а.с.84)

На підставі вищезазначеного виконавчого напису нотаріуса державним виконавцем Баранівський районний відділ ДВС у Новоград Волинському районі Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Савчук Світланою Миколаївною 19.09.2020 року було відкрито виконавче провадження №36066374.

Згідно з протоколом проведення електронних торгів №546740, відбулися торги з продажу зазначеного іпотечного майна, яке придбала відповідачка ОСОБА_2 за 654 800,00 грн., в зв`язку з чим 22.07.2021 року відповідачем РВДВС видано Акт про реалізацію предмета іпотеки, а вже 30.07.2021 року приватний нотаріус видав ОСОБА_2 свідоцтво, якім засвідчив її право власності на придбаний нею на електронних торгах житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1000 га за цією ж адресою. (а.с.33,35-37, 97)

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з частиною четвертою статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Згідно з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Торги можуть бути визнані недійсними у разі встановлення порушень процедури їх проведення, що впливають на результати торгів, і порушуватимуть права та законні інтереси особи, яка оскаржує ці торги.

Встановлено, що постановою Житомирського апеляційного суду №273/1856/21 від 20 лютого 2023 року визнано виконавчий напис №2045 від 26 листопада 2018 року таким, що не підлягає виконанню. (а.с.209-213)

Як вбачається зі змісту постанови, однією з підстав визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, стало те, що банк пропустив строк звернення до нотаріуса для вчинення виконавчого напису, оскільки у банка виникло таке право з 13.09.2011 року, а він звернувся 26.11.2018 р., тобто поза межами трирічного троку. Крім того, банк вже звертався з позовом до суду про звернення стягнення на іпотечне майно, і йому в задоволенні позову було відмовлено, зокрема з підстав пропуску строку позовної давності.

Також, визнаючи виконавчий напис таким, що не підлягає виконанню, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що нарахування АТ КБ «ПриватБанк» відсотків та пені у розмірі, що зазначені у виконавчому написі нотаріуса, є неправомірним та спростовує безспірність заявленої банком заборгованості, оскільки судовим рішенням у справі № 273/684/15ц було встановлено, що договір про іпотечний кредит від 08 листопада 2007 року №ZRZ0GI розірваний 13 вересня 2011 року. У зв`язку із чим, банк позбавлений можливості продовжувати нараховувати відсотки та пеню за умовами вказаного договору, у зв`язку із його невиконанням.

Зазначене вказує на те, що банк звертаючись до нотаріуса для вчинення виконавчого напису розумів протиправність своїх дій, оскільки таким діям апеляційним судом у справі №273/684/15-ц попередньо вже була надана правова оцінка, а саме щодо наявності підстав у банка на звернення стягнення на іпотечне майно яке належить ОСОБА_1 ..

Отже, прилюдні торги проведені на підставі виконавчого документа, який було отримано з порушенням строків, в зв`язку з чим він не підлягав виконанню з моменту його вчинення, тому процедуру реалізації належного ОСОБА_1 іпотечного майна у примусовому порядку не можна вважати такою, що відповідає вимогам закону.

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 20 січня 2021 року у справі №127/14089/18 (провадження № 61-15073св19) зі скасуванням виконавчого напису втрачаються ті правові наслідки, які з нього випливають.

Враховуючи, що виконавчий напис скасовано, а також підстави його скасування, суд дійшов висновку, що в наслідок проведення електронних торгів відбулось порушення конституційних та конвенційних прав позивача (ст. 1 Протоколу, ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст.47 Конституції України).

Щодо доводів відповідачів та третьої особи про пропущення позивачем строків позовної давності.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

До вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність.

Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Отже, у справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку».

При цьому, за правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 05 квітня 2017 року у справі № 6-1375цс16, оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оспорити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Відповідно до пункту 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби СОVID-19» від 30 березня 2020 року № 540-IX, який набрав чинності 02 квітня 2020 року, Розділ «Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнено пунктом 12, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно із постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2 в Україні встановлено карантин з 12 березня 2020 року, який скасовано лише з 01 липня 2023 року.

Відтак, доводи відповідачів та третьої особи, про пропуск позивачем строку позовної давності безпідставні, оскільки такі строки продовжені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби СОVID-19» від 30 березня 2020 року № 540-IX на строк дії карантину.

Зазначене узгоджується з висновком викладеним у постанові від 29 листопада 2023 року у справі № 541/564/21 провадження № 61-18933 св 21.

Щодо позовної вимоги про скасування протоколу проведення електронних торгів, то вона задоволенню не підлягає, в зв`язку з тим, що скасування протоколу проведення електронних торгів є неефективним способом захисту порушеного права, оскільки відновлення прав особи, яка оспорює правочин купівлі-продажу, продаж майна з електронних торгів, охоплюється вимогою про визнання торгів недійсними, тобто є неналежним способом захисту. (постанова ВС №545/264/20 від 26 квітня 2023 року)

Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також те, що внаслідок проведення прилюдних торгів на підставі виконавчого напису, якій визнанню таким, що не підлягає виконанню, відбулось порушення прав і законних інтересів ОСОБА_1 , суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ч. 6 ст. 259, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНКОПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 , Державного підприємства СЕТАМ () та Баранівського районного відділу державної виконавчої служби Центрального-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції () третя особа акціонерний товариство комерційний банк Приватбанк () про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна задовольнити частково.

Визнати недійсними електронні торги (реєстраційний номер лота 483264), що відбулися 16 липня 2021 року з продажу житлового будинку, загальною площею 230,4 кв.м та земельної ділянки, загальною площею 0,1000 га, кадастровий номер 0:01:001:0223, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки від 22 липня 2021 року, затверджений начальником Баранівського районного відділу державної виконавчої служби Центрального-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Харчук Н. Г. при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження №63066374.

Скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 16 липня 2021 року, виданого на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки від 22 липня 2021 року, затверджений начальником Баранівського районного відділу державної виконавчої служби Центрального-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Харчук Н. Г., яке складається з житлового будинку, загальною площею 230,4 кв.м та земельної ділянки, загальною площею 0,1000 га, кадастровий номер 0:01:001:0223, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

В задоволенні позовних вимог щодо скасування протоколу проведення електронних торгів №546740 по лоту № 483264 від 16 липня 2021 року відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду.

Повний текст рішення виготовлено 05 лютого 2024 року.

Головуючий