Справа № 752/8478/23
Провадження № 2/752/1180/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2024 року Голосівский районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Машкевич К.В.

за участю секретаря- Тертій К.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шестопал Олена Петрівна про визнання заповіту недійсним, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить визнати недійсним заповіт від імені її батька ОСОБА_3 на ім`я відповідачки.

Посилається в позові на те, що з серпня до жовтня 2022 року батько в зв`язку з тяжким захворюванням перебував на стаціонарнму лікуванні в Київській міській клінічній лікарні №3.

19 вереся 2022 року ним був складений заповіт, яким усе своє майно заповідав відповідачці.

Заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шестопал О.П

В жовтні 2022 року батько був госпіталізований до Київської міської клінічної лікарні №12, а ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

Вважає, що складений ним заповіт не відовідає вимогам закону та суперечить волі заповідача.

Так, у заповіті в порушення Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України не зазанчено місце і час складання заповіту, дата та місце народження заповідача, а також не зазанчено часу вчинення правочину.

Крім того, в заповіті, в порушення вимог п.8 Порядку не було належним чином ідентифіковано особу спадкоємця, а саме: в заповіті не зазначено паспортні дані або РНОКПП спадкоємця.

Вважає, що ці порушення свідчать про те, що заповіт складався в терміновому порядку з метою скористатися безпорадним станом спадкодавця.

Враховуючи стан здоров`я заповідача, він не міг прочитати заповіт, а тому його укладення могло відбуватися в пристуності двох осіб.

Зазначає також, що заповідач сильно хворів і знаходився в передсмертному стані. а тому не міг усвідомлювати значення своїх дій.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

16 січня 2024 року представник позивача подав до суду клопотання про призначення судово-медичної експертизи, проведення якої просив доручити Київському міськом клінічному бюро судово-медичної експертизи.

В березні 2024 року представник позивача подав клопотання про призначення комплексної посмертної судово-психіатричної експертизи, провадження якої просив доручити Державній установі «Інститут судово-психіатричної експертизи Міністерства охорони здоров`я України».

При цьому, не дивлячись на зазначені назви експертизи, підставою для їх призначення зазначає необхідність визначення психічного стану спадкодавця та приводить перелік питань, які зводяться саме до визначення його психічного стану здоров`я.

Заслухавши думки сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволеня клопотання, виходячи наступного.

Згідно з ч. 2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Тобто, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, а саме у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Звертаючись до суду з клопотанням, представник позивача зазначив питання, які просить поставити перед експертами, а також дві експертні установи.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Виходячи з викладеного вище, предмету спору сторін, суд приходить до висновку про задоволення клопотання та призначення судово-психіатричної експертизи в справі.

Як зазначено вище, представник позивача подав суду два клопотання про призначення 2 експертиз: судово-медичної та комплексної судово-психіатричної.

При цьому в судовому засіданні не визначився, яку саме експертизу з двох заявлених просить призначити в справі.

З урахуванням цього, суд вважає за необхідне питання та вид експертизи визначити на підставі ст.103 ЦПК України з наступних причин.

Відповідно до п.1.1 та 1.4. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17 січня 1995 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за № 254/790 26 липня 1995 року, судово-медична експертиза проводиться з метою дослідження на підставі спеціальних знань матеріальних об`єктів, що містять інформацію про обставини справи, яка перебуває в провадженні органів дізнання, слідчого, прокурора чи суду.

Система судово-медичної служби України приведена в п.1.3 Інстукції.

До компетенції судово-медичної експертизи належить:

1.4.1. Експертиза трупів у випадках насильницької смерті.

1.4.2. Експертиза трупів при підозрі застосування насилля або

з інших обставин, що обумовлюють необхідність такої експертизи.

1.4.3. Експертиза потерпілих, обвинувачених та інших осіб.

1.4.4. Експертиза речових доказів.

1.4.5. Експертиза за матеріалами кримінальних та цивільних справ.

1.5. Проведення судово-медичної експертизи здійснюється

фахівцями державних установ судово-медичних експертиз МОЗ України.

Таким чином, підстави для проведення судово-медичної експертизи в справі відсутні.

В свою чергу, відповідно до Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого наказом Міністерств аюстиції України № 53/5 від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України№1950/5 від 26 грудня 2012 року ), предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу.

Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Крім того, відповідно до п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджен. Затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08 жовтня 1998 року, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання).

До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Судово-психіатричну експертизу проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань.

Таким чином, з урахуванням підстав та предмету позову, експертиза є первинною, судово-психіатричною, провадження якої має бути доручено Державній установі «Інститут судово-психіатричної експертизи Мінітертва охорони здоров`я України».

Представник відповідачки, заперечуючи проти призначення експертизи, заперечень щодо зазначених представником позивачки експертних станов та питань на вирішення експертів, не висловив.

Згідно з п. 45 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну.

Враховуючи ці обставини та запитання, витрати по проведенню експертизи має нести відповідач.

Керуючись ст.ст.102-105, 108 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

В справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шестопал Олена Петрівна про визнання заповіту недійсним призначити судово-психіатричну експертизу, провадження якої доручити доручити Державній установі «Інститут судово-психіатричної експертизи Мінітертва охорони здоров`я України» ( 04080 м. Київ вул. Кирилівська, 103а ).

Перед експертами поставити наступні запитання:

1.Чи страждав ОСОБА_3 , будь-якими психічними розладами на момент вчинення заповіту 19 вересня 2022 року?

2.Чи могли хвороби, на які страждав ОСОБА_3 , та ліки, які ним приймалися, вплинути на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

3.Чи усвідомлював ОСОБА_3 за своїм психічним станом здоров`я значення своїх дій та чи міг керувати ними на момент вчинення заповіту 19 вересня 2022 року ?

Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.В. Машкевич