УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2024 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі головуючої судді Паляничко Д.Г. одноособово, дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

16 грудня 2024 року ОСОБА_1 (надалі за текстом ОСОБА_1 /позивачка), через систему «Електронний суд», звернулася до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 (надалі за текстом ОСОБА_2 /відповідач), предметом якої є: розірвання шлюбу зареєстрованого 15.10.2010 Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 885, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_3 від 15.10.2010.

В обґрунтування позову позивачка зазначила, що сім`я була заснована на почуттях любові, поваги та вірності один до одного, але з часом ці почуття та стосунки зіпсувались. Подружжя неодноразово намагалося зберегти сім`ю та жити заради дітей, однак, це не вдалось, що призвело до остаточного припинення шлюбних відносин у жовтні 2023 року. Із відповідачем проживають окремо, спільного господарства не ведуть, сімейні відносини не підтримують. Подальше спільне життя із збереженням шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них.

Від шлюбу подружжя має спільних дітей: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 16.12.2024, справа № 644/11066/24 визначена на розгляд судді Паляничко Д.Г.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 20.12.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишено без руху для усунення недоліків, зокрема: зазначити місце реєстрації сторін, надати суду свідоцтво про шлюб чи його дублікат, надати копії свідоцтв про народження дітей, надати докази надсилання відповідачу копій поданих до суду документів, відповідно до чинних норм законодавства, обґрунтувати підсудність звернення до суду за цим позовом саме до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, у строк який не може перевищувати десяти днів з дня отримання вказаної ухвали.

24.12.2024 через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення у справі, в яких зазначено, що позивачка на вимогу суду надає до суду копію свідоцтв про народження дітей ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , копію свідоцтва про шлюб, скриншот переписки з колишнім чоловіком про те, що він отримав копії заяви та згоден на розірвання шлюбу та копії інших документів на іноземній мові.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що між сторонами виникли сімейні правовідносини щодо розірвання шлюбу.

Судом досліджено позов, проаналізовано матеріали справи, досліджено та оцінено докази на належність, допустимість, достовірність, а також достатність як кожного окремо, так у їх сукупності та встановлено.

Позовна заява не відповідає п. 2 ч. 3 ст. 185 ЦПК України, не виконана вимога абз. 2 ч. 1 ст. 177 цього Кодексу та не обґрунтована підсудність звернення до суду за цим позовом саме до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, оскільки із позовної заяви видно, що ОСОБА_1 на виконання вимог пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України щодо обов`язкової вказівки у позові місця проживання чи перебування як свого так і відповідача, зазначила: АДРЕСА_2 . Тотожну адресу позивачка зазначила у додаткових поясненнях на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова про усунення недоліків.

На засіданні 19.09.2022 Об`єднана палата ККС ВС зазначила, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а судочинство та діловодство в судах України проводяться державною мовою. ч. 1 ст. 9 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Відповідно, сторони, суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Оскільки позивачем надано документи, які складені не державною мовою, суд не уповноважений здійснювати їх переклад, тому не бере їх до уваги.

Посилання позивачки на зняток переписки нібито з ОСОБА_2 щодо повідомлення про ініціювання ОСОБА_1 розірвання шлюбу та подання до суду відповідного позову, суперечить вимогам ч. 1 ст. 177 ЦПК України. Крім цього, суд не вбачає можливості з наданої позивачкою переписки ідентифікувати факт переписки саме між позивачкою та відповідачем, адже зняток не містить інформації, яка дає змогу суду встановити осіб у вказаній переписці, тим паче і дійсність згоди та волевиявлення саме ОСОБА_2 .

Позивачка надала суду копію свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 від 15.10.2010.

Для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд ухвалою від 20.12.2024 зобов`язав позивачку надати свідоцтво про шлюб чи його дублікат, керуючись ст. 95 ЦПК України, заразом ОСОБА_1 ця вимога була проігнорована.

Суд погоджується з практикою Верховного суду, що для відкриття провадження достатньо копії свідоцтва про шлюб, проте для розгляду справи по суті та ухвалення рішення про розірвання шлюбу оригінал свідоцтва про шлюб є доказом, що підтверджує існування шлюбу на час розгляду справи в суді.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», у частині, що не суперечить нормам чинного законодавства, у заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог. Тож, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позовну заяву до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно вважати неподаною та повернути позивачу, оскільки недоліки позовної заяви вчасно не усунуті, про наслідки такого невиконання ОСОБА_1 попереджена в ухвалі Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 20.12.2024. позивачці позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3ст. 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про розірвання повернути позивачці.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://og.hr.court.gov.ua /sud2029/.

Суддя Д.Г. Паляничко