Провадження № 2-во/761/247/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І. В.,

секретаря судового засідання - Бордусенка Б. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Мягкова Миколи Олександровича про виправлення описки в рішенні суду від 22 листопада 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва суду від 22 листопада 2024 року заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України було задоволено частково.

Вирішено встановити факт народження дитини чоловічої статі, визначене ім`я якої: ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , в м. Сімферополь, АР Крим, Україна, від матері ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянки України.

27 листопада 2024 року на адресу суду через систему «Електронний суд» надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Мягкова Миколи Олександровича про виправлення описки.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 27.11.2024 матеріали заяви було передано для розгляду судді Фроловій І.В.

У своїй заяві ОСОБА_3 зазначає, що судом при ухваленні рішення від 22 листопада 2024 року по тексту рішення було невірно вказано по-батькові дитини, а саме: « ОСОБА_4 », коли вірним буде: « ОСОБА_5 ».

Дослідивши матеріали поданої заяви та цивільної справи, суд приходить до висновку, що слід виправити описку з огляду на таке.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вбачається, що при виготовленні зазначеного рішення від 22 листопада 2024 року судом по тексту рішення було невірно зазначено по-батькові дитини.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Вказана описка призводить до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена.

Враховуючи вищевикладене, зазначені описки, які є очевидними і сталися при виготовленні судового рішення, підлягають виправленню, а заява підлягає задоволенню.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 269, 353-356 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Мягкова Миколи Олександровича про виправлення описки в рішенні суду від 22 листопада 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України - задовольнити.

Виправити описку, допущену в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 22 листопада 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України, зазначивши по тексту рішення правильне прізвище, ім`я, по-батькові дитини, відносно якої вирішувалося питання про встановлення факту народження: « ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 ,»

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: