Справа № 502/1343/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2024 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області

у складі:

головуючого судді Балан М.В.,

за участю секретаря судового засідання Урсул Г.К.,,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Кілія цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до

Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області

про

визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Кілійського районного суду Одеської області з позовною заявою до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку, для прийняття спадщини.

В обгрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на спадкове майно, до складу якої входить нерухоме майно, яке складається із квартири АДРЕСА_1 , яку спадкодавець прийняла після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом скерування на адресу нотаріуса відповідної заяви про прийняття спадщини.

За життя, 29 жовтня 2021 року спадкодавець ОСОБА_2 склала заповіт згідно якого квартиру АДРЕСА_1 , заповіла позивача - ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 1270 ЦК України позивач, будучи спадкоємцем за заповітом, вважає, що спадщину у встановлений законом строк прийняв, так як проживав із спадкодавцем за однією адресою: АДРЕСА_2 . За зазначеною адресою ОСОБА_2 проживала разом із своїми батьками до їх смерті, а після смерті батьків продовжила жити в будинку, втім з причини інвалідності 2-ї групи, потребувала сторонньої допомоги, частих виїздів за кордон, що було пов`язано із проходженням лікування (хвороба прогресувала). Позивач надавав необхідну допомогу, яку потребувала ОСОБА_2 , проживав разом із нею до виїзду її за кордон на лікування, та до теперішнього часу, за їх домовленістю, так і продовжує проживати в квартирі, здійснює догляд за нею, а про те, що заповіт складено на його ім`я, позивачу стало відомо лише в березні 2024 року, по приїзду знайомих та надання йому заповіту. Одразу ж для оформлення спадщини позивач звернувся до нотаріуса, втім при зверненні до нотаріуса з метою оформлення свідоцтва про право на спадщину за заповітом, йому було роз`яснено - про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину з посиланням на те, що він, в строки передбачені законодавством, не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, пропустивши такий строк, з питання продовження строку для прийняття спадщини позивачу було рекомендовано звернутися до суду. В підтвердження нотаріус склав постанову - про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка датована 22.03.2024 року

Вживати заходи щодо оформлення спадку, позивач почав лише після отримання заповіту та ознайомлення із текстом заповіту. Таким чином, виходячи із того, що про наявність заповіту йому відомо не було, вважає, що строк, передбачений для звернення до нотаріальної контори був пропущений ним з поважних причин.

Враховуючи викладене, позивач просить суд:

-визначити причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для звернення до нотаріальної контори, необхідний для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Ухвалою Кілійського районного суду Одеської області від 23.08.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання, про що повідомлені сторони.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву, згідно якої просив розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та прись їх задовольнити.

Представник відповідача Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області, в судове засідання не з`явився надав відзив на позовну заяву, згідно якого просив розглянути справу у відсутність представника, відповідно до вимог чинного законодавства.

На підставі письмових заяв усіх учасників справи, суд за відсутності сторін ухвалює рішення про задоволення позову за наявності для того законних підстав в підготовчому судовому засіданні, на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст. 200, 223, 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне:

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 зареєстрованого 07.05.1957 року м.Воркута Комсомольським селищною радою встановлено, що ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 . Батьками записані ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , /а.с. 8/.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 виданого 11.02.1992 року відділом ЗАГС м. Воркута встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , зареєстрували шлюб 14.12.1991 року, про що було складено відповідний актовий запис № 1204 від 14.12.1991 року. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище « ОСОБА_7 », /а.с.9/.

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 виданого 29.04.2003 року відділом ЗАГС м. Воркута, Республіка Комі вбачається, що шлюб між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 розірвано на підставі рішення суду м. Воркута від 24.05.1995 року, про що 11.02.2003 року було зроблено відповідний актовий запис № 84, /а.с.10/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 зареєстрованого 23.05.2017 року Кілійським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , актовий запис № 279 від 23.05.2017 року, /а.с. 12/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 зареєстрованого 23.05.2017 року Кілійським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , актовий запис № 278 від 23.05.2017 року, /а.с. 13/.

Відповідно до інформаційного листа № 1444/01-16 від 05.12.2024 року наданого Ренійською державною нотаріальною конторою Одеської області встановлено, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_3 Білгород-Дністровською міською державною нотаріальною конторою 30.08.2017 року була заведена спадкова справа №599/2017, однак свідоцтва про право на спадщину не видавались, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 79398337 від 03.12.2024 року. Та згідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 79398357 від 03.12.2024 року вбачається, що заповіт за номером в реєстрі нотаріальних дій №3607 від 27.08.1996 року та номером в Спадковому реєстрі №2023774, заповідачем якого є ОСОБА_3 чинний.

Згідно копії спадкової справи №599/2017, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_3 вбачається, що поданою заявою № 1192 від 30.08.2017 року ОСОБА_2 приймає спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 матері ОСОБА_3 , яка залишила на її ім`я заповіт, посвідчений Кілійською районною державною нотаріальною конторою 27.08.1996 року за реєстровим №3607.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 виданого 14.12.2022 року територіальним відділом записів актів цивільного стану м. Воркути Міністерства юстиції Республіки Комі вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , /а.с.7/.

Згідно заповіту від 29.11.2021 року посвідченого нотаріусом Воркутинського нотаріального округу Республіки Комі та зареєстрованого в реєстрі за № 11/67-н/11-2021-4-1042 встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , на випадок своєї смерті зробила наступне заповідальне розпорядження: з належного їй майна - квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 заповідала ОСОБА_1 , /а.с.15/.

Відповідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 22.03.2024 року наданої державним нотаріусом Ренійської державної нотаріальної контори Одеської області вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, передбаченого ст.. 1270 ЦК України, для подачі заяви про прийняття спадщини, /а.с.25/.

Відповідно до інформаційного листа № 1444/01-16 від 05.12.2024 року наданого Ренійською державною нотаріальною конторою Одеської області встановлено, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 79398297 від 03.12.2024 року. Та згідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 79398307 від 03.12.2024 року вбачається, що інформація в Спадковорму реєстрі відносно ОСОБА_2 , як заповідача - відсутня.

Стосовно визначення додаткового строку, для прийняття спадщини, суд виходить з наступного:

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 1216, 1217 ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Статтею 1233 ЦК України передбачено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При вирішенні цивільно - правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Відповідно до ч. 3 статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, 12 лютого 2018 року у справі № 61-2397св18.

Згідно із ч. 1 ст. 252, ч. 1 ст. 253, ч. 3, 5 ст. 254 ЦК України строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами; перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок; строк, що визначений місяцями, спливає у відповідне число останнього місяця строку, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.

Перелік підстав для визначення додаткового строку на прийняття спадщини не є вичерпним і у кожному випадку вони досліджуються судом та їх поважність визначається, виходячи з обставин справи.

Таким чином, не подання заяви про прийняття спадщини та пропуск встановленого ст. 1270 ЦК України строку на прийняття спадщини, позивачем було пропущено з поважних причин, а саме його необізнаністю про наявність заповіту.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1216-1217, 1233 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк у 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили, для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя Кілійського районного суду М. В. Балан