Справа № 697/2935/24
№ пров. 2/697/1021/2024
У Х В А Л А

27 грудня 2024 року м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Сивухін Г.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Дніпро-Газон» про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку по день видачі наказу про звільнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ТОВ «Дніпро-Газон» про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку по день видачі наказу про звільнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 187, ч.2 ст. 186 ЦПК України питання про відкриття провадження у справі або про відмову у відкритті провадження у справі суддя вирішує не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви.

Вирішуючи питання про відкриття суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 187, ч.2 ст. 186 ЦПК України питання про відкриття провадження у справі або про відмову у відкритті провадження у справі суддя вирішує не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви.

Даний позов подано з порушенням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України, зокрема, позовна заява не містить:

- зазначення змісту позовних вимог (п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України):

- не зазначено по який саме час (дату) слід стягнути середню заробітну плату за час затримки видачі наказу про звільнення;

- не зазначено час коли позивач дізнався про порушення свого права;

- не зазначено на підставі якої норми КЗпП України слід стягнути середню заробітну плату при затримці видачі наказу про звільнення;

- які саме дії відповідача слід визнати протиправними.

- до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору (ч.4 ст. 177 ЦПК України).

Відповідно до Закону України Про судовий збір розмір судового збору в справах майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, мінімальний розмір судового збору станом на час подання позову 1211,00 грн.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено пільги щодо сплати судового збору, перелік яких є вичерпний, зокрема, п. 1 ч.1 цієї статті передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 прийшла до висновку, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду викладеної у постанові по справі № 755/12623/19 від 08.02.2022, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Отже, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивач не звільняється від сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, залишає заяву без руху.

Зважаючи на викладене, позовну заяву слід залишити без руху, та надати строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду квитанції про сплату судового збору; два екземпляри позовної заяви із зазначенням змісту позовних вимог у відповідності до вимог даної ухвали.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 175, 177, ч.1 ст.185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Дніпро-Газон» про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку по день видачі наказу про звільнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, протягом 5 днів з моменту отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків в указаний строк, позовна заява буде повернута і вважатиметься неподаною.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Г. С. Сивухін