Провадження № 2/643/1067/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2024

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Тимош О. М.,

за участю секретаря судового засідання Кизим К. В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Громова О. В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк 3 місяці з дати набрання чинності рішенням суду для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його бабуся ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно, а саме квартира за АДРЕСА_1 , яка належала особисто їй, відповідно до свідоцтва про право власності на житло, а також на підставі свідоцтва про право власності за законом, після смерті свого чоловіка співвласника ОСОБА_4 .

Після смерті бабусі в хоспісі, він переїхав до м. Дніпро. В першій декаді вересня 2023 року він повернувся до м. Харкова та навідався до квартири бабусі та виявив, що ОСОБА_3 склала 17.06.2011 на нього заповіт. Одразу зателефонував нотаріусу Степанець О. Б., яка і засвідчувала заповіт складений бабусею. Однак, вона відмовляла йому у зустрічі, посилаючись на зайнятість або відрядження. 23.10.2023 отримав постанову державного нотаріуса Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Степанець О. Б., якою йому було відмовлено у вчиненні цієї нотаріальної дії, на підставі того, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, оскільки в нього відсутнє документальне підтвердження факту прийняття спадщину, з причин того, що він на час смерті спадкодавця не проживав з нею за однією адресою. У встановлений законом шестимісячний строк він, як спадкоємець, не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки був юридично необізнаний. Тим більше він практично негайно, до завершення 6-місячного строку, звернувся до нотаріуса, котра оформлювала заповіт з проханням щодо оформлення права власності на квартиру спадкодавця за заповітом. Позивач зазначає, що він не міг знати, що нотаріус замість виконання своїх обов`язків, з невідомих причин зволікала із вчиненням нотаріальної дії та не пояснила йому його прав та обов`язків. Ніякого повідомлення про наявність заповіту та навіть ніякого роз`яснення від нотаріуса права на подачу заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття саме протягом шестимісячного строку він не отримував. Його необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.

11.04.2024 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій зазначає про те, що наведені позивачем обставини не обґрунтовують позовну заяву та не доводять наявність поважних причин для продовження строку для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини у зв`язку з наступним. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон наділяє правом спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже позивач мав можливість звернутися із заявою про прийняття спадщини до 29.09.2023. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан. Відповідно до приписів Закону України «Про нотаріат» будь-яка особа має право звернутися до нотаріуса за вчиненням нотаріальної дії. Таке звернення здійснюється особисто заявником за його вільним волевиявленням. Посилання позивача на зміну фактичного місця проживання внаслідок військової агресії російської федерації проти України не може бути поважною причиною для визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки він мав можливість звернутися до будь-якого нотаріуса України незалежно від фактичного місця мешкання, у тому числі поштовим зв`язком. Інших доказів наявності поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для не подання заяви про прийняття спадщини, позивачем не надано.

Ухвалою судді 25.12.2023 по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 13.03.2024 витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (61146, м. Харків, вул. Валентинівська, 27-Г) належним чином завірену копію спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

08.04.2024 до суду на виконання ухвали суду про витребування доказів надійшла копія спадкової справи №933/2023 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 13.09.2024 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач у судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити, надав пояснення аналогічні викладеним у позові.

Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову з підстав, зазначених у відзиві на позов.

Третя особа у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином та своєчасно. Від завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника.

Суд, вислухавши доводи учасників справи, показання позивача як свідка, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини.

Згідно з копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 04.04.2023 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові (а.с.5).

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 від 16.03.1999 квартира за адресою: АДРЕСА_3 , на праві власності належить ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (а.с.6).

Згідно зі свідоцтвом про право власності на спадщину за законом від 16.03.2011, посвідченим державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Степанець О. Б., ОСОБА_3 є спадкоємцем майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Спадщина, на яку видано свідоцтво складається з 1/2 частини квартири АДРЕСА_4 , право власності на яку належало померлому ОСОБА_4 . Право власності зареєстровано, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав (а.с.7).

Відповідно до копії заповіту №4-732 від 17.06.2011, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Степанець О. Б., ОСОБА_3 заповіла все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.9).

Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №74440188 від 23.10.2023 державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Степанець О. Б. зареєстровано спадкову справу №933/2023 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с.8).

Постановою державного нотаріуса Степанець О. Б. №2120/02-14 від 23.10.2023 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка на день смерті постійно мешкала за місцем реєстрації в АДРЕСА_2 , у зв`язку з відсутністю факту прийняття ним спадщини (а.с.10).

З матеріалів спадкової справи, які були витребувані ухвалою суду, вбачається, що 23.10.2023 ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Степанець О. Б. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину (а.с.49). Також в матеріалах спадкової справи містяться: копія свідоцтва про смерть ОСОБА_3 (а.с.50); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_3 (а.с.51), де заявником зазначений позивач; повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.52-53); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_4 (а.с.54-55); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , батьками якого є спадкодавець ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.56-57); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_6 (а.с.58); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , батьками якої є спадкодавець ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.59); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (а.с.60-61); повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану стосовно ОСОБА_10 (а.с.62); копія паспорта позивача, копія картки платника податків ОСОБА_1 (а.с.63,64); копія свідоцтва про власності на житло на ім`я ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (а.с.65); копія свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.66); витяг про державну реєстрацію прав на ім`я ОСОБА_3 (а.с.67); інформаційна довідка зі спадкового реєстру (спадкові справи на видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а.с.28-69); витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, відповідно до якого після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відкрита спадкова справа №933/2023 (а.с.70); інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), відповідно до якої ОСОБА_3 заповіт складений 17.06.2011 та який є чинним (а.с.71-74); інформаційна довідка з Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів, відповідно до якої державним нотаріусом Степанець О. Б. використано бланк «Заповіт» 17.06.2011 (а.с.75); інформаційна довідка з Реєстру територіальної громади міста Харкова, згідно з якої ОСОБА_3 станом на 29.03.2023 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 сама (а.с.76); постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій (а.с.77).

Судом досліджена переписка позивача з державним нотаріусом Степанець О. Б. у месенджері, з переглядом її у телефоні позивача, з якої вбачається, що 16.09.2023 позивач вперше звернувся до нотаріуса, протягом деякого часу вів переписку з нотаріусом, яка призначила йому час на 23.10.2023 (а.с.114).

Позивач ОСОБА_1 допитаний як свідок у судовому засіданні пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся, він поховав її та поїхав до м. Дніпро на п`ять місяців. Після того як повернувся до м. Харкова знайшов в квартирі бабусі заповіт з контактами нотаріуса Степанець О. Б., яка його і посвідчила. Звернувся до нотаріуса 16.09.2023 у телеграмі. Нотаріус постійно відкладала з ним зустріч, зрештою 23.10.2023 призначила йому зустріч та він потрапив до неї.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Законодавець встановивши шестимісячний строк для прийняття спадщини, не мав на меті безумовне позбавлення спадщини спадкоємців, які бажали її прийняти, але за певних обставин пропустили цей строк.

На момент смерті спадкодавця за заповітом ОСОБА_3 через повномаштабне вторгнення РФ на території України введено воєнний стан. Місто Харків (Харківська міська територіальна громада) включені до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), який затверджено Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25.04.2022 №75, як території можливих бойових дій, що безумовно ускладнює здійснення життєдіяльності як громадян, так державних органів, установ, підприємств тощо, зокрема і нотаріусів.

Як вбачається з наданих суду доказів (переписки з нотаріусом у «Телеграм») Архипов М. А. в межах шестимісячного строку звернувся до нотаріуса в телефонному режимі, та потрапив до нотаріуса лише 23.10.2023 у час, призначений нотаріусом, раніше не прийшов до нотаріуса, оскільки вона не могла його прийняти.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 29 вересня 2023 року, а до нотаріуса він подав заяву 23 жовтня 2023 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17.

Суд, оцінюючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вважає, що у разі незадоволення позовних вимог позивач буде позбавлений права власності на спадкове майно, що є очевидно непропорційним меті такого позбавлення.

При розгляді даної справи суд вважає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом з підстав зазначених вище.

При цьому суд враховує наслідки пропуску строку спадкоємцем для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, а саме: втрата права власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Отже, суд дійшов висновку про обґрунтованість та задоволення позовних вимог в повному обсязі, а саме: визначає ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. 2,5, 12,13,76-82, 89, 141, 259,263-265, 273, 354,355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Харківська міська рада, місцезнаходження: 61030, м. Харків, майдан Конституції, 7, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 04059243.

Третя особа: державний нотаріус П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Степанець Олена Борисівна, місцезнаходження: 61146, м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 27-Г, код ЄРДПОУ 02900726.

Повне рішення суду складено 27 грудня 2024 року.

Суддя О. М. Тимош