У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 травня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Кужелєвої Ю.В., розглянувши заяву позивача про закриття провадження у справі зі стягненням з відповідача на користь позивача понесених витрат у цивільній справі за позовом Управління соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійснення соціальних виплат, про стягнення надмірно виплачених коштів,

У С Т А Н О В И В:

В грудні 2023 р. Управління соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 надмірно зараховані кошти, а саме: державну соціальну допомогу та надбавку на догляд в сумі 25 260 (двадцять п`ять тисяч двісті шістдесят) гривень, 23 копійки, що підлягає поверненню до державного бюджету; по програмі "Турбота" в сумі 11 870 (одинадцять тисяч вісімсот сімдесят) гривень, 97 копійок, а також, судовий збір в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 22.12.2023 р. з призначенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 09.05.2024 р.

Відзив на позов не надходив.

03.05.2024 р. до канцелярії суду надійшла заява від позивача про закриття провадження у справі, в зв`язку із відсутністю спору. Одночасно, в заяві просить стягнути з відповідача понесені відповідачем у справі витрати.

Представник позивача, будучи у встановленому законом порядку повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, в позові міститься клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Відповідач, будучи повідомленою про дату та час судового засідання, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила.

Враховуючи клопотання сторони позивача про розгляд справи без участі, належне повідомлення відповідача та подану заяву сторони позивача про закриття провадження у справі, суд вважає за можливе вирішити питання закриття провадження у справі за відсутності учасників справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Об`єднана Палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду постановою від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) роз`яснила, що мається на увазі під відсутністю предмету спору.

Колегія суддів вважала, що необхідно конкретизувати висновок Верховного Суду щодо застосування пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК Україна, а саме зазначити, що закриття провадження у справі можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судового рішення, з огляду на таке.

Так, поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на викладене відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

ОП КСЦ Верховного Суду виснувала, що суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Оскільки відповідач виконала свої забов`язання, про що зазначає сам позивач у заяві від 03.05.2024 р., суд доходить висновку про відсутність предмету спору по даній справі.

При цьому, суд враховує, що відсутність предмета спору означає відсутність спірного матеріального правовідношення між сторонами, а в свою чергу відсутність предмета судового розгляду тягне за собою припинення провадження у справі. Тобто за відсутності спору сторін щодо відповідних прав та обов`язків і відсутності з боку жодної із сторін дій, які свідчать про наявність між ними неврегульованих спірних питань, маються підстави для закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, а саме у разі відсутності предмета спору.

За таких обставин, суд вважає за доцільне задовольнити заяву представника позивача та закрити провадження у справі.

Щодо питання стягнення з відповідача на користь позивача понесених витрат суд зазначає про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 255 ЦПК України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Відповідно до ч. 3 ст. 142 ЦПК України, у разі відмови позивача від позову понесені ним витрати відповідачем не відшкодовуються, а витрати відповідача за його заявою стягуються з позивача. Однак якщо позивач не підтримує своїх вимог унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову, суд за заявою позивача присуджує стягнення понесених ним у справі витрат з відповідача.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що слід стягнути з відповідача на киристь позивача судовий збір, сплачений останнім платіжною інструкцією № 424 від 06.12.2023 р.

На підставі викладеного, ст.ст. 4, 12, 255 ч.1 п.2, 258-260, 261, 279, 353, 354 ЦПК України, п. 5 ч. 1ст. 7 Закону України "Про судовий збір",-

У Х В А Л И В :

Заяву позивача Управління соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про закриття провадження у справі в зв`язку з відстуністю предмета спору - задовольнити;

Закрити провадження у справі за позовом Управління соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійснення соціальних виплат, про стягнення надмірно виплачених коштів;

Заяву позивача Управління соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про стягнення з відповідача на користь позивача понесених витрат - задовольнити;

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління соціального захисту населення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації судовий збір у сумі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Роз`яснити, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається;

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали;

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали;

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Гребенюк