Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/2269/23
УХВАЛА

Іменем України

07.02.2024 рокум. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

розглянув у приміщенні суду в м. Долинській цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

5 лютого 2024 року відповідачка ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 подала відзив на позовну заяву. У змісті цього відзиву одночасно просить поновити відповідачці строк для подання відзиву.

Окрім цього, представник відповідачки надіслала до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, а також клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд, дослідивши необхідні матеріали цивільної справи, дійшов до такого висновку.

Статтею 120 ЦПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За статтями 122, 123 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно з чч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Отже, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а відтак встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ухвалою про відкриття провадження у справі від 16 листопада 2023 року відповідачці встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву, що обраховуються з дня вручення цієї ухвали.

З матеріалів справи відомо, що ухвалу про відкриття провадження у справі, позовну заяву та додані до неї матеріали, відповідачка отримала 24 листопада 2023 року. З відзивом до суду відповідачка звернулася через свого представника 5 лютого 2024 року, про що суд вище зазначав, тобто з пропуском встановленого судом процесуального строку. З клопотанням про поновлення цього процесуального строку відповідачка звернулась до суду через свого представника також 5 лютого 2024 року, тобто після його пропущення.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, оскільки відповідачка звернулась до суду із заявою про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заява, а цей строк у свою чергу є встановленим судом та може бути виключно продовженим до його закінчення, відповідно клопотання відповідачки про поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву не підлягає задоволенню.

До такого по суті висновку доходив Верховний Суд у постанові від 21 вересня 2022 року (справа № 922/2012/21).

Статтею 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може зобов`язати державний орган чи орган місцевого самоврядування подати відповідну заяву по суті справи (крім позовної заяви). Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це за необхідне.

Частинами 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом чч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження (ч. 7 ст. 277 ЦПК України).

Отже, малозначні справи підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

У змісті поданого клопотання представник відповідачки зазначає про розгляд цієї справи з повідомленням сторін. З цим клопотання представник відповідачки звернувся до суду 5 лютого 2024 року та одночасно просить поновити строк для подання цього клопотання.

Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 16 листопада 2023 року у цій справі відкрито провадження, вирішено, що справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

У ч. 5 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Положення ч. 6 ст. 279 ЦПК України встановлюють, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з ч. 7 ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Оскільки клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а відзив на позовну заяву відповідач подає у строк встановлений судом, а відтак цей строк не може бути поновлений, а виключно може бути продовжений до його закінчення, відповідно клопотання представника відповідачки про поновлення такого строку підлягає залишенню без задоволення, а саме клопотання підлягає залишенню без розгляду.

Оскільки ця справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, відповідно клопотання представника відповідачки про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 48, 174, 240, 274, 277 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання відповідачки ОСОБА_3 подане через представника ОСОБА_2 про поновлення процесуальних строків.

Залишити без розгляду відзив ОСОБА_3 поданий через представника ОСОБА_2 , а також клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_3 подане через представника ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Д. М. Баранський