Справа № 509/6084/20
Провадження № 2/522/1448/24
УХВАЛА

24 грудня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Павлик І.А.,

за участю:

секретаря судового засідання Запольської А.М.,

сторони в судове засідання не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Білоброва Олена Михайлівна про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Приморського районного суду м. Одеси Павлик І.А. знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Білоброва О.М. про визнання заповіту недійсним.

У останні призначені у справі 4 судових засідань (24.09.2024; 17.10.2024; 29.11.2024; 24.12.2024) ні позивачі ні їх представник не з`явились, про причини неявки у судові засідання, суд не повідомив. Заяв про розгляд справи за його відсутності, до суду не надходило.

24.09.2024 від представника відповідачів надійшла заява про відкладення розгляду справи, що також унеможливлює та затягує розгляд справи.

Приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків.

Наслідки, передбачені ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторої неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26.04.2007, рішення «Трух проти України» від 14.10.2003).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з такою ж заявою. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення позову без розгляду наведений у ст. 257 ЦПК України.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 22.05.2019 справа № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин. Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Така ж правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 11.03.2021 у справі № 558/9/18.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З огляду на викладене, враховуючи тривалий розгляд справи, її неодноразове відкладення у зв`язку з клопотаннями представника позивачів та його неявку в останні 4 судові засідання, що перешкоджає вирішенню спору, з метою дотримання балансу інтересів обох сторін, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Білоброва Олена Михайлівна про визнання заповіту недійсним залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, вони мають право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та протягом п`ятнадцяти днів може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 27.12.2024.

Суддя І.А. Павлик