Справа № 375/1701/24
Провадження № 2/375/658/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2024 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Смик М.М.,

за участю секретаря судових засідань Киричок В.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітьої дитини, яка продовжує навчання.

Позов обґрунтовувала тим, що що рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 22 жовтня 2018 року шлюб між нею та відповідачем розірвано. Від шлюбу вони з відповідачем мають повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на даний час навчається у Харківському національному автомобільно-дорожньому університеті на денній формі навчання на автомобільному факультеті. Термін навчання з 1 вересня 2024 року до 31 серпня 2025 рік, що підвтерджується довідкою №194 від 7 жовтня 2024 року. Оскільки вона самостійно матеріально забезпечує їх спільного з відповідачем сина, тому вимушена звернутися до суду з відповідним позовом.

Посилаючись на зазначене, ОСОБА_1 просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання, а саме на: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 16 жовтня 2024 року та до досягнення дитиною двадцяти трьох років, але не більше як на період до закінчення навчання.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 жовтня 2024 року дану справу розподілено ОСОБА_4 як судді-доповідчу.

Відповідно до довідки Рокитнянської селищної ради Київської області № 03-06-2376 від 28 жовтня 2024 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 30 жовтня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Цією ж ухвалою встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

У судове засідання позивач не з`явилась подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила їх задовольнити.

У судове засідання відповідач не з`явився, подав заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. .

Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки в судове засідання учасники справи не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, врахувавши подані докази, дійшов наступних висновків.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина 1 статті 16 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з частиною 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судом встановлено, що з 10 вересня 2005 року ОСОБА_5 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі, який рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 22 жовтня 2018 року розірвано.

У цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади від 3 жовтня 2024 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований на АДРЕСА_2 .

На даний час син ОСОБА_3 навчається у Харківському національному автомобільно-дорожньому університеті на денній формі навчання на автомобільному факультеті. Термін навчання з 1 вересня 2024 року до 31 серпня 2025 рік, що підвтерджується довідкою №194 від 7 жовтня 2024 року.

Відповідно до положень статті 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15 травня 2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18 років, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.

Згідно статті 200 СК України, суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.

За змістом положень статті 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочку, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Відповідно до статті 201 СК України, до відносин між батьками і дочкою, сином щодо надання їм утримання застосовуються норми статей 187, 189-192 і 194-197 цього Кодексу.

Згідно з статтею 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

За змістом статті 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Розмір призначених аліментів має бути виправданий дійсними потребами та з урахуванням матеріального становища сторін, має виходити з фактичних обставин справи та зобов`язання щодо утримання.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина1 статті 81 ЦПК України).

Відповідно до положень статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду зазделегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи денну форму навчання у навчальному закладі повнолітнім сином, суд дійшов висновку про те, що повнолітня дитина у зв`язку з навчанням потребує матеріальної допомоги.

При визначенні розміру аліментів у зазначеній справі, судом також враховано визначені у частині 9 статті 7 СК України загальні засади регулювання сімейних відносин, а саме: справедливість, добросовісність і розумність.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги обставини справи, що мають значення для вирішення спору по суті, оцінюючи у сукупності зібрані докази, що відповідач є працездатним, проти стягнення з нього аліментів на утримання дитини на період навчання не заперечив,суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог у повному обсязі та стягнення з відповідача аліментів на утримання повнолітнього сина до закінчення ним навчання, але не більше 23 річного віку, у розмірі 1/4 частини від всіх видів доходів відповідача щомісячно.

Суд вважає, що саме такий розмір аліментів, спрямований на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання, відповідає вимогам розумності та є співмірний витратам, в зв`язку з навчанням.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Частиною 6 статті 141 ЦПК України передбачено, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 3 частини 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору.

З урахуванням зазначеного з відповідача необхідно стягнути на користь держави судовий збір у сумі 1 211,20 грн.

Керуючись статтями 2-13, 76-83, 141, 263, 265, 273, 352, 354, 355, 430 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, а саме на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 16 жовтня 2024 року до закінчення ним навчання, але не довше ніж до досягнення двадцяти трьох років.

Допустити до негайного виконання рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована на АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_3 , зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 .

Суддя Марина СМИК