Справа № 643/6373/19
Провадження № 2/643/375/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Бондаренко Т.О., відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про визначення порядку користування житловим приміщенням, припинення права спільної сумісної власності, визнання права власності на 1/3 частину квартири, усунення перешкод в користуванні та вселення

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просить визначити порядок користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , припинити право спільної сумісної власності на Квартиру, визнати за нею право власності на 1/3 частину Квартири, усунути перешкоди в користуванні Квартирою та вселити її до Квартири.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 28.08.2023 справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 04.01.2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

29.01.2024 відповідачем ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» подано заяву, в якій він просить позбавити позивача права власності на 1/3 частину Квартири.

У судовому засіданні 31.01.2024 відповідач ОСОБА_2 на уточнююче запитання суду зазначив, що вказану заяву можна розглядати в якості зустрічного позову.

Позивач та її представник у судовому засіданні 31.01.2024 заперечували проти прийняття зустрічного позову (клопотання) до спільного розгляду з первісним.

Частиною 1 ст. 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Види та зміст заяв по суті справи визначені § 1 Глави 1 Розділу ІІІ ЦПК України, види та зміст заяв з процесуальних питань - § 2 Глави 1 Розділу ІІІ ЦПК України.

Оцінюючи форму та зміст клопотання ОСОБА_2 , суд приходить до висновку, що вказане клопотання має ознаки, притаманні саме зустрічному позову, а не заяві по суті справи або заяві/клопотанню з процесуальних питань, виходячи з такого.

У клопотанні ОСОБА_2 міститься вимога про позбавлення позивача права власності на частину Квартири, яка є предметом позовних вимог первісного позову, та відповідне обґрунтування вказаних вимог.

Ураховуючи наведене, а також пояснення ОСОБА_2 , у суду відсутні підстави для висновку, що вказане клопотання відноситься до заяв по суті справи або заяв/клопотань з процесуальних питань.

За таких обставин суд оцінює клопотання ОСОБА_2 в якості зустрічного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, яка структурно розміщена у Главі 3 «Підготовче провадження» Розділу ІІІ, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Положеннями ч. 3 ст. 194 ЦПК України передбачено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про прийняття зустрічного позову, якщо це питання не було вирішене раніше.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Яке зазначено Верховним Судом в постанові від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц, процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

З наведених вище положень законодавства вбачається, що зустрічний позов може бути пред`явлений на стадії підготовчого провадження в строк для подання відзиву.

У даному складі суду на стадії підготовчого провадження в справі було проведено 3 судових засідання 09.10.2023, 09.11.2023 та 04.01.2023. ОСОБА_2 приймав участь у підготовчих судових засіданнях, які відбулись 09.10.2023 та 04.01.2024.

Підготовче провадження було закрито згідно з ухвалою суду від 04.01.2024, справу призначено до судового розгляду по суті на 31.01.2024. ОСОБА_2 був присутній у вказаному судовому засіданні, на запитання суду щодо наявності заяв та клопотань повідомив про їх відсутність, не заперечував проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, що підтверджується даними протоколу судового засідання у режимі відеоконференції.

Таким чином, зустрічний позов (клопотання) ОСОБА_2 подав після закриття підготовчого провадження, тобто з порушенням процесуального строку, встановленого для пред`явлення зустрічного позову.

Клопотання про поновлення пропущеного строку для пред`явлення зустрічного позову, ОСОБА_2 не заявив.

Ураховуючи наведене, суд на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України повертає зустрічний позов (клопотання) заявнику ОСОБА_2 .

Згідно ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені ухвали щодо повернення заяви позивачеві (заявникові), а також щодо відмови поновити або продовжити пропущений процесуальний строк.

Керуючись ст. 2, 10, 127, 193, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

Зустрічний позов (клопотання) ОСОБА_2 про позбавлення права власності на частину квартири - повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Суддя Крівцов Д.А.