Справа № 694/1072/24 Провадження №2-п/694/3/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

17.12.2024 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Сакун Д.І.,

за участю секретаря Литвин Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Звенигородка Черкаської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 11 жовтня 2024 року у цивільній справі №694/1072/24 за позовом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП не відомо, адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку невідомі, електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_4 ) про розірвання шлюбу,

встановив:

Заочним рішенням Звенигородського районного суду Черкаської області від 11.10.2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено повністю. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

12.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення та посилаючись на те, що зазначене рішення було ухвалено без його участі, подружнє життя складалося добре, заявник не підозрював про намір дружини розірвати шлюб. Певний час позивач та відповідач проживали окремо, заявник перебував за кордоном з 12.08.2023 року по 28.09.2024 року. Про поданий позов та винесене рішення дізнався випадково. Під час проголошення рішення присутнім не був, копія рішення вручена не була, про результат розгляду справи дізнався з мережі Інтернет.

Сторони в судове засідання не з`явилися. Про день, час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного висновку.

У відповідності з ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання та (або) не повідомлення про поважність причин неявки в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб докази, на які посилається відповідач, мали істотне значення для правильного вирішення справи. Лише наявність одночасної сукупності цих двох умов може потягти за собою скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання відповідачем не надано, неотримання позову не свідчить про поважність причин неявки до суду, оскільки справа розглядалася з викликом сторін.

Як вбачається із матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 повідомлявся про розгляд справи шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада України» та направленням повісток за зареєстрованим місцем проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнов проти України", відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд звертає увагу, що ним вжито всіх заходів для повідомлення учасника справи про судовий розгляд. Неналежне виконання стороною своїх процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами не може бути підставою для скасування рішення суду. Таким чином, вважається, що відповідач неодноразово був належним чином повідомлений про час, дату і місце судового засідання.

Скасування заочного рішення суду можливе за наявності сукупності умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Однак, суд зважає на не отримання відповідачем ухвал суду та судових повісток та припускає, що їх неотримання відбулося за незалежних від відповідача обставин.

Також слід звернути увагу, шо лише з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Тобто, наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Оцінивши подану заяву про перегляд заочного рішення, суд вбачає відсутність зазначення про докази на які відповідач мав би посилатись, та які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Разом із цим, правом подачі відзиву сторона відповідача не скористалась. Позовна заява надійшла до суду 26.04.2024 року, рішення винесене судом 11.10.2024 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою, зокрема, залишити заяву без задоволення.

Таким чином, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою, у ній відсутні посилання на обставини, які є підставою для перегляду та скасування заочного рішення. Одне лише посилання на неналежне повідомлення про розгляд справи не може бути підставою для скасування заочного рішення. Враховуючи не зазначення відповідачем жодних інших доказів, які б могли мати значення для розгляду справи на час її розгляду та могли б привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

З урахуванням наведеного, суд відмовляє в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. ст. ст. 284-288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 11 жовтня 2024 року у цивільній справі №694/1072/24 за позовом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП не відомо, адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку невідомі, електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_4 ) про розірвання шлюбу, відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.І. Сакун