09.12.2024 Справа № 756/1683/24
Унікальний № 756/1683/24
Провадження № 2/756/2047/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2024 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Яценко Н.О.,

за участю секретаря Омельчук М.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 , П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач в лютому 2024 року звернувся до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обгрунтування позову вказує, що є сином ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла.

До дня смерті ОСОБА_5 була зареєстрована на проживала за адресою: АДРЕСА_1 одна. Інших осіб з нею зареєстровано не було.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина у вигляді належної їй квартири АДРЕСА_2 .

Позивачеві відомо, що 16 січня 1996 року ОСОБА_5 склала заповіт, яким заповіла належну їй вищевказану квартиру своєму онуку, сину позивача ОСОБА_2 відповідачеві, який не займався оформленням документів.

Фактично спадщину після смерті ОСОБА_5 у вигляді квартири АДРЕСА_2 він прийняв, оскільки має доступ до квартири, підтримує її у належному стані, несе витрати на її утримання, але у встановлені строки не звертався до органів нотаріату із відповідною заявою, оскільки сподівався, що така заява буде подана відповідачем як спадкоємцем за заповітом.

Крім того, позивач був обізнаний про те, що Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції що діяла на момент смерті ОСОБА_5 було передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, а тому вважав, що і у нього і у відповідача достатньо часу для подання заяви.

28.11.2023 звернувся до п`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, але постановою було відмовлено та нотаріусом роз`яснено, що з червня 2023 року норма про зупинення і продовження строку для прийняття спадщини була скасована.

Посилався на те, що строк на прийняття спадщини після смерті матері пропустив з поважних причин, оскільки фактично прийняв спадщину, очікував, що всі документи оформить син як спадкоємець за заповітом. Крім того, не був обізнаний про внесення змін до законодавства щодо зміни строків на прийняття спадщини і його звернення до органів нотаріату відбулося менше ніж через місяць після спливу відповідного строку. Також з 24.02.2022 в Україні оголошено і діє воєнний стан, періодично оголошується повітряна тривога, що також позбавляє позивача у повній мірі і своєчасно реалізувати своє право на оформлення спадщини.

Вважає, що строк на прийняття спадщини після смерті матері пропустив з поважних причин, а тому просить суд визнати йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 ) - три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Яценко Н.О.

Ухвалою від 13.02.2024 року розгляд справи призначено в загальному порядку.

Від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про визнання позову

Від третьої особи ОСОБА_4 надійшла заява в якій вона не заперечувала щодо прийняття спадщини позивачем після смерті їх матері ОСОБА_5 .

Ухвалою від 22.04.2024 витребувана копія спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_5 .

Ухвалою від 22.04.2024 з занесенням до протоколу судового засідання залучено в якості співвідповідача Київську міську раду, яка 20.05.2024 року отримала позовну заяву з додатками, проте право подання відзиву не скористалися.

Також до суду надані письмові пояснення від третьої особи ОСОБА_3 , підпис якого нотаріально посвідчив доктор Себастіан Льоффлер, нотаріус м. Нюрнберг та переклад здійснено перекладачем Сидоренко В.В., посвідчено приватним нотаріусом Сидоренко В.В. справжність підпису перекладача Сидоренка В.В. ОСОБА_3 послався на те, що тривалий час проживає в Федеративній Республіці Німеччина і не заперечує проти задоволення позову, як і не заперечує щоб спадщина, що залишилася після смерті матері належала родині брата - ОСОБА_1

15.11.2024 року до суду надійшла інформаційна довідка зі спадкового реєстру.

09.08.2024 року по справі закрито підготовче засідання.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримував, з обставин викладених у позові та просив позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання не з`являвся, повідомлений належним чином, подав заяву про визнання позову.

Співвідповідач - Київська міська рада в судові засідання не з`являвся, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомили.

Треті особи також в судові засідання не з`являлися, подали заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача, співвідповідача та третіх осіб.

Вислухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до висновку що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть. (а.с.8)

До дня смерті ОСОБА_5 була зареєстрована на проживала за адресою: АДРЕСА_1 одна. Інших осіб з нею зареєстровано не було. (а.с.9)

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина у вигляді належної їй квартири АДРЕСА_2 . (а.с.10)

Позивач є сином померлої, що підтверджується свідоцтвом про народження. (а.с.7)

Як убачається з копії заповіту померлої від 16.01.1996 року ОСОБА_6 належну кв. АДРЕСА_2 заповіла ОСОБА_2 .

За наслідками звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, подану ОСОБА_1 28.11.2023 р., нотаріусом 15-ї Київської державної нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про права на спадщину за законом на спадкове майно, оскільки пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Як убачається з інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) інформація у спадковому реєстрі щодо спадкової справи померлої ОСОБА_5 відсутня. Отже, спадкоємці, а ні за законом, а ні за заповітом у строки визначені законом не подали заяви про прийняття спадщини.

Позивач є спадкоємцем першої черги померлої ОСОБА_5 .

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкоємця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ст.1218 ЦК України).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно частини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом у шестимісячний термін з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно положень статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.

Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Враховуючи те, що позивач очікував, що всі документи оформить син як спадкоємець за заповітом та з урахуванням того, що на час відкриття спадщини також діяла Постанова Кабінету Міністрів № 164 від 28.02.2022 року «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану, із змінами, внесеними згідно з Постановою КМУ 2019 від 06.03.2022 щодо зміни строків на прийняття спадщини, якою встановлено було інший строк на прийняття спадщини, а також враховуючи те, що звернення позивача до органів нотаріату відбулося менше ніж через місяць після спливу відповідного строку, а також враховуючи, що 24.02.2022 в Україні оголошено і діє воєнний стан, періодично оголошується повітряна тривога, суд доходить до висновку, що визначений законом строк позивач пропустив з поважних причин, а тому позов слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.3, 4, 10, 13, 76-81, 89, 178 ч.8, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 , П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий

строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після

смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 (

ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на момент смерті була зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_1 ), - три

місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 09.12.2024 року.

Суддя Н.О. Яценко