31 жовтня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді: Майдан С.І.,
за участю секретаря: Кирпиченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , звернулася до суду з вказаним позовом. Вимоги обґрунтувала тим, що у квітні 2022 року померла бабуся позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки про взяття на облік ОСОБА_3 , як внутрішньо переміщена особа від 03.10.2022 року перемістилася з міста Вовчанськ до м.Києва. В березні 2022 року в усному порядку позивач звернулася до приватного нотаріуса м.Вовчанськ та отримала роз`яснення про призупинення нотаріальних дій на період воєнного стану. Через тривалу адаптацію до нового місця проживання, з підстав втрати близької людини, погіршення психічного й емоційного стану, з підстав військової агресії РФ, ОСОБА_3 не мала можливості відразу звернутися до нотаріальної контори. Посилаючись на ч.3 ст.1272 ЦК України, позивач просить визначити їй додатковий строк тривалістю у 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою суду від 20.12.2023 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.
В порядку усунення недоліків представник позивача зазначив, що вважає належним відповідачем Київську міську раду з тих підстав, що місцем відкриття спадщини згідно норм ЦК України є м. Київ, тому відповідачем визначена Київська міська рада.
Ухвалою суду від 16.01.2024 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання.
Ухвалою суду від 18.04.2024 року закрито підготовче засідання та призначено судове засідання.
Ухвалою суду від 31.10.2024 року постановлено провести заочний розгляд справи.
Позивач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Надав згоду на ухвалення заочного рішення.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не подавав.
За таких обставин, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутність сторін, враховуючи згоду представника позивача на заочний розгляд справи, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. ст.280, 281 ЦПК України.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що згідно актового запису про народження №2551, складеного 24.06.1970 року РАЦС м.Херсона, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , записані ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .
Згідно актового запису про народження №71, складеного 08.02.1993 року відділом РАЦС м.Каховка, батьками ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , записані ОСОБА_5 та ОСОБА_8 .
Згідно свідоцтва про право власності від 15.03.2006 року, посвідчено Фондом комунального майна м.Херсона, що квартира АДРЕСА_1 , належить на праві приватної власності ОСОБА_4 . Право власності зареєстровано 07.04.2006 року, що підтверджується Витягом про реєстрації права власності на нерухоме майно №10328250.
Відповідно до заповіту від 18.06.2008 року ОСОБА_4 на випадок своєї смерті залишила заповіт, у якому зробила заповітне розпорядження, належний їй квартиру, розташовану в АДРЕСА_2 , також все інше належне їй майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй в майбутньому, заповіла своїй онуці ОСОБА_9 , 1993 року народження.
Згідно актового запису про шлюб від 29.01.2019 року, між ОСОБА_10 та ОСОБА_7 29.01.2019 року зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини « ОСОБА_11 ».
Згідно актового запису про смерть №1121, складеного 22.06.2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до довідки про взяття на облік ОСОБА_3 , як внутрішньо переміщена особа від 03.10.2022 року перемістилася з міста Вовчанськ Харківської області до м.Києва.
13.07.2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Захарченко Т.С. винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, якою у прийнятті заяви про прийняття спадщини за заповітом та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ОСОБА_1 відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Стаття 1270 ЦК України встановлює строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 пропустила строк встановлений ст.1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що причини, які перешкоджали позивачу у визначений законом строк подати заяву є такими, що дають підстави вважати їх, об`єктивними, пов`язаними з непереборними та істотними труднощами для вчинення таких дій, крім того, на території України з 24.02.2022 року введено військовий стан, що об`єктивно свідчить про певні труднощі із оформленням спадкових прав, внаслідок чого позовні вимоги є такими, що засновані на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, в зв`язку з чим підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст.2, 4, 7, 9, 10, 76-81, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю у 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С.І. Майдан