Справа № 645/1373/22
Провадження № 2-п/645/83/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Алтухової О.Ю.,

секретар судових засідань Лазаренко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення 21.02.2023 року по справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходилася цивільна справа за зазначеним позовом.

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21.02.2023 року позовні вимоги Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» задоволено та стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованість за послуги з централізованого опалення та гарячої води в розмірі 84899 (вісімдесят чотири тисячі вісімсот дев`яносто дев`ять) грн 94 коп. та судовий збір по 1240 (одна тисяча двісті сорок) грн. 50 коп. з кожного.

17.12.2024 року на адресу суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення. Заява обґрунтована тим, що про судове рішення від 21.02.2023 року відповідач дізналась в листопаді 2024 року, коли отримав повідомлення у застосунку «ДІЯ» про відкриття виконавчого провадження. 21.11.2024 року відповідач звернувся до суду з заявою про видачу копії судового рішення та ознайомлення з матеріалами справи та того ж дня відповідач отримав повний текст судового рішення. Окрім того, відповідач зазначив, що не отримував повісток, участі у судових засіданнях не приймав, не знав про існування судової справи № 645/1373/22 за позовом КП «ХТМ» та про ухвалення судового рішення. Зазначив, що підставою необізнаності відповідача про розгляд справи № 645/1373/22 було те, що останній не проживав за адресою своєї реєстрації, з 21 квітня 2022 року виїхав до м.Києва, де був зареєстрований як внутрішньо переміщена особа. Окрім того, до підстав його необізнаності, зазначив, що він є військовослужбовцем та з 24 лютого 2022 року приймає безпосередню участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, а тому постійно перебував у службових відрядженнях в зонах активних бойових дій, що позбавляло його можливості слідкувати за поштовими відправленням за місцем його реєстрації. Викладені обставини позбавили відповідача можливості реалізувати його процесуальні права на подання відзиву та обґрунтування своїх заперечення проти вимог КП «ХТМ», а також подати заяву про застосування строку позовної давності щодо частини заявлених позовних вимог. Зважаючи на викладене відповідач просить суд заяву задовольнити, скасувати заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова по справі № 645/1373/22 від 21.02.2023 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку. Окрім того, відповідачем заявлено клопотання про поновлення йому строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

У судове засідання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`явились. 24.12.2024 року на електронну адресу суду надійшли зави відповідачів, у яких вони просили проводити розгляд справи без їх участі, заяву про перегляд заочного рішення підтримали та просили її задовольнити.

Представник КП «ХТМ» у судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження.

Неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви що узгоджується з ч. 1 ст. 287 ЦПК України.

Суд, перевіривши доводи заяви про перегляд заочного рішення та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Щодо клопотання про поновлення строків для подання заяви про перегляд заочного рішення, то згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву.

З матеріалів справи встановлено, що відповідачами заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21.02.2023 року отримане не було, про що свідчать поштові конверти з рекомендованим повідомлення про вручення, які повернулись на адресу суду.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 у справі №160/6430/20.

ВП ВС у постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 (провадження №14-25цс24) сформулювала висновок про те, що оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява.

Виходячи з принципу верховенства права, положень статей 21, 22 Конституції України щодо непорушності конституційних прав особи, положень статті 15 ЦК України та положень статей 2, 4, 10, 284 ЦПК України щодо права особи на судовий захист цивільного права та інтересу, очевидним стає висновок про пріоритетність права особи на судовий захист цивільних прав та свобод, у тому числі шляхом подання заяви про перегляд заочного рішення, в зв`язку із чим суд вважає необхідним задовольнити клопотання про поновлення строку для звернення з заявою про перегляд заочного рішення.

Щодо клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення справи до розгляду у загальному порядку суд зазначає наступне.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 277 ЦПК України встановлено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження регулюється главою 10 ЦПК України.

При визначенні порядку судового розгляду цієї справи судом застосовано процесуальні вимоги ч.ч. 2, 4 статті 19 ЦПК України, у яких визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку 1) наказного; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Предмет даної справи не містить обмежень, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, має ознаки малозначності, викладені ст. 19 ЦПК України, тому підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

Вирішуючи питання про наявність підстав для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009 року заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Суд приходить до висновку, що заочне рішення підлягає скасуванню, а справа призначенню до розгляду в спрощеному позовному провадженні.

Керуючись ст.ст.260, 287, 288 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Строк для звернення до судді із заявою про перегляд заочного рішення поновити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21.02.2023 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за надання послуг з опалення та гарячої води задовольнити частково.

Заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21.02.2023 року по справі №645/1373/22, провадження № 2/645/76/23- скасувати.

У задоволенні решти вимог заяви - відмовити.

Цивільну справу №645/1373/22 передати до канцелярії Фрунзенського районного суду м.Харкова для проведення автоматичного розподілу.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 24.12.2024 року.

Суддя О.Ю. Алтухова