СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/181/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Шило М.І.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представник відповідача ОСОБА_7,

третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження клопотання адвоката Голубничого Олега Ігоровича, який представляє інтереси позивача про встановлення додаткового строку для подання доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_4 ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна ( АДРЕСА_5 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_6 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

25.10.2021 р. адвокат Курочкін О.О., який представляє інтереси ОСОБА_3 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить визнати недійсним договір купівлі-продажу від 16.07.2021 р. укладений між ОСОБА_4 від імені ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П., зареєстрований в реєстрі за №214. Витребувати з чужого незаконного володіння, а саме у ОСОБА_6 , як останнього власника майна на користь ОСОБА_3 житлове приміщення за адресою АДРЕСА_7 . В обґрунтування позовних вимог вказує, що позивач 18.06.2019 р. став власником квартири АДРЕСА_8 . У жовтні 2021 р. позивачу стало відомо, що власник квартири змінився і ним стала ОСОБА_5 , а у подальшому ОСОБА_6 . Правовою підставою відчуження квартири позивача став договір купівлі-продажу квартири, який укладався від імені позивача його представником ОСОБА_4 . Однак, позивач не знає ні ОСОБА_4 , на нотаріуса Крошкіну Н.В. та жодних довіреностей на відчуження майна не надавав. Більше того, позивач проживає у Москві, а довіреність видана нотаріусом м.Санкт-Петербург. Позивач вважає, що внаслідок шахрайських дій нерухоме майно незаконно вибуло з його володіння. Як на підставу правову недійсності правочину посилається на ч. 2 ст. 203 ЦК України. З метою ефективного захисту свого порушеного права просить витребувати майно шляхом заявлення віндикаційного позову з підстав передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.11.2021 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01.02.2022 р. підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду.

19.11.2024 р. представником позивача адвокатом Голубничим О.І. у судовому засіданні заявлено клопотання про встановлення додаткового строку для подання доказів. В обгрунтування вказує, що доказ, який отриманий судом 19.03.2024 р. від приватного нотаріуса Довбах Н.П., а саме довіреність №78 АБ 5921535 від 21.01.2021 р. містить ознаки підробки. У зв`язку із чим вказує на необхідність звернення до спеціаліста у сфері почеркознавства для надання відповідного висновку та відповідно встановлення судом додаткового строку для його подання.

У судовому засіданні представник відповідача заперечує проти задоволення клопотання.

У судовому засіданні третя особа ОСОБА_2 підтримує подане позивачем клопотання.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, клопотання та додані до нього документи, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання у зв`язку з наступним.

Пунктом 2 та пунктом 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам та користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Отже, строк подання доказів стороною позивача встановлений законом і в даному випадку такий строк подання доказів представником позивача пропущений.

Відповідно до ч. 5 ст. 83 ЦПК України у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Відповідно до ч. 8 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі,прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх клопотанням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обґрунтування причин пропуску строку для подачі доказів сторона позивача вказує, що ключовий доказ у справі, а саме, довіреність на підставі якої в подальшому укладено оспорюваний договір купівлі-продажу надійшов до суду 19.03.2024 р.

Суд оцінюючи вказані доводи не вважає такі обставини пропуску строку поважними, оскільки з моменту отримання судом 19.03.2024 р. витребуваного доказу до моменту подання 19.11.2024 р. клопотання про надання додаткового строку для подачі доказу - висновку спеціаліста, минуло вісім місяців і протягом цього часу у сторони позивача не виникало сумнівів в достовірності доказу та необхідності надання висновку спеціаліста у сфері почеркознавства. У зв`язку із невизнанням вказаних причин пропуску поважними, суд не вбачає підстав для поновлення пропущеного процесуального строку для подачі доказів.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Згідно з вимогами ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Враховуючи вищенаведене, оцінюючи доводи представника позивача, зважаючи на принцип змагальності сторін, доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 83 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання адвоката Голубничого Олега Ігоровича, який представляє інтереси позивача про встановлення додаткового строку для подання доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_4 ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна ( АДРЕСА_5 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_6 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Ю. Єросова