Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/6101/23
Провадження № 2/279/485/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицької В.В.

за участю :

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Логінова Р.М.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Коростень цивільну справу №279/6101/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ) , про оспорювання батьківства , -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду до відповідачки ОСОБА_2 із зазначеним позовом, в якому просить виключити з актового запису №134 складеного 01.03.2012 міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції Житомирської області про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відомості про батьківство ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України.

В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою з 05.11.2011 року по 24.07.2020 року. Мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Враховуючи сімейні відносини, які склались між ним та дружиною, він переконаний, що не являється біологічним батьком дитини дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою судді від 20 вересня 2023 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено до розгляду за правилами загального провадження. 30.10.2023 представником відповідача адвокатом Андреєвою Л.О. надано відзив (а.с.48), в якому відповідачка позовних вимог не визнала, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

В підготовчому судовому засіданні 08.11.2023 та 01.05.2024 судом призначалась судово-біологічна експертиза, яка не була проведена у зв"язку з хворобою дитини та відповідачки .

Підготовче судове засідання було закрито ухвалою від 16 вересня 2024 року.

У судовому засіданні позивач та його представник адвокат Логінов Р.М. підтримали позовні вимоги , просять їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Андреєва Л.О. в судове засідання не з"явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі, проти позову заперечують. Представник третьої особи просить розглядати справу без його участі.

Ухвалою від 03 жовтня 2024 року судом втретє призначено судово-біологічну (генетичну) експертизу, на вирішення якою поставлено питання чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та чи існує кровна спорідненість між ними.

Однак, відповідачка знову на експертизу не з"явилась, посилаючись на хворобу хребта, про що надала суду довідку. З довідки сімейного лікаря не видно, що саме така хвороба перешкоджала з"явитись до експертної установи. А тому такі дії відповідачки суд розцінює як ухилення від проведення експертизи і вважає можливим розглядати справу на підставі наявних даних.

В судовому засіданні встановлено, що сторони з 05 листопада 2011 року перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 24 липня 2020 року шлюб між сторонами розірвано.

Позивач заперечує своє батьківство стосовно доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Статтею 121 СК України передбачено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Частиною першою статті 122 СК України передбачено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

Згідно з положеннями частин першої-третьої статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122,124,126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

За правилами частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері, іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Статтею 109 ЦПК України передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації,

На сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства ( рішення ЄСПЛ у справі «Kalacheva v.russianfederation» №3451/05, параграф 34, від 7 травня 2009 року).

Отже, висновок генетичної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства.

Як свідчать матеріали справи, експертиза не була проведена внаслідок того, що відповідачка разом з дочкою тричі не з`явилася до експертної установи для відбору зразків крові.

У постанові Верховного Суду від 10 травня 2022 року в справі №473/1343/18 зазначено, що стаття 109 ЦПК України встановлює процесуальні наслідки для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. Суд може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні лише у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо. Застосування наслідків ухилення від участі в експертизі можливе лише після постановлення ухвали про призначення експертизи та підтвердження факту ухилення особи від участі в експертизі. Ухиленням від участі в експертизі є умисні дії особи, яка бере участь у справі, метою яких є неможливість проведення експертизи. Такий висновок міститься у постанові Верховного суду від 20 вересня 2023 року у справі №585/972/22.

При ухваленні рішення суд констатує, що позивач доклав можливих зусиль для доведення відсутності кровного споріднення між ним та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком якої він записаний згідно актового запису № 134 від 01.03.2012 року, з`явився на виклик експерта для відібрання зразків крові для проведення судової генетичної ідентифікації, однак відповідач тричі ухилилась від проходження експертизи, яка могла б із значним ступенем вірогідності підтвердити чи спростувати наявність кровного споріднення між позивачем та донькою , що вбачається із листів експертної установи.

Крім того, судом неодноразово в порядку вимог п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, спрямовувались на адресу відповідача виклики до експертної установи та остання повідомлялась у телефонному режимі про необхідність з`явитись до вказаної установи . Однак, будучи достовірно обізнаною про проведення експертизи, відповідач не забезпечила свою явку та дитини до експертної установи, посилаючись на хвороби.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про ухвалення рішення на підставі ст. 109 ЦПК України, відповідно до вимог якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Враховуючи зазначене, суд вважає за доцільне застосувати ч. 1 ст. 109 ЦПК України, а саме - визнати факт того, що позивач не є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Доказів на спростування доводів позивача щодо визнання його батьківства стосовно дитини відповідачем не надано. Оскільки відповідач ухилилась від участі у проведенні експертизи, суд визнає факт відсутності кровної спорідненості між позивачем та дочкою відповідачки.

Відповідно до ч. ч. 1 та 3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті.

Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акту цивільного стану.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

З врахуванням викладеного суд, оцінюючи докази в їх сукупності, вважає можливим позов задовольнити та виключити позивача з актового запису про народження дочки відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.263, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 121,134, 136 СК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Виключити з актового запису № 134 від 01 березня 2012 року, складеного міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції Житомирської області , про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 відомості про батьківство ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, РНКПП НОМЕР_1 .

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Суддя В.П. Коваленко

КОПІЯ, З ОРИГІНАЛОМ ЗГІДНО В.П. Коваленко