Справа № 459/3243/24
Провадження № 2-о/459/172/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2024 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого- судді Жураковського А.І.

з участю секретаря судового засідання Ганас К.В.

заявника ОСОБА_1

заінтересованої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шептицькому в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису,

В СТ АН ОВ ИВ :

У грудні 2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу обмежувального припису стосовно своєї колишньої дружини.

В обґрунтування заяви посилається на те, що з ОСОБА_2 перебував у зареєстрованому шлюбі від якого мають спільну доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . За рішенням виконавчого комітету ЧМР від 23.08.2022, місце проживання дитини визначено з батьком. Впродовж останніх кількох років замість того, щоб піклуватися про здоров`я та розвиток дитини, ОСОБА_4 регулярно вчиняє щодо неї фізичне та психологічне насильство. Зазначає, що неодноразово звертався до правоохоронних органів щодо неналежної поведінки ОСОБА_5 . Більше того, стосовно ОСОБА_4 неодноразово складалися протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.2 ст. 173-2 КУпАП. Також, працівником поліції виносився стосовно ОСОБА_4 терміновий заборонний припис через вчинення нею домашнього насильство відносно своєї доньки. Вказує, що прояви домашнього насильства мають систематичний характер, оскільки колишня дружина періодично навідується до доньки в школу, вступає у словесні конфлікти з учнями та донькою. Вважає, що з метою збереження психічного здоров`я дитини, необхідно на деякий час обмежити її спілкування з матір`ю.

17.12.2024 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи.

У судовому засіданні заявник заяву підтримав, просив видати обмежувальний припис щодо ОСОБА_4 , посилаючись на обставини, викладені у заяві. Також, заперечив щодо допиту доньки у судовому засіданні.

Заінтересована особа ОСОБА_2 у судовому засіданні щодо видачі судом обмежувального припису заперечувала, пояснивши, що колишній чоловік налаштовує дитину проти неї. Зазначає, що бачилась з донькою два місяця тому. Вказує, що донька почала погано вчитися та виражатися нецензурною лайкою. Не вважає за потрібне залучати дитину для надання особистих пояснень у судовому засіданні.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 04.08.2012 року, який розірвано рішенням Сокальського районного суду Львівської області від 09.12.2020 року. Від шлюбу вони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням виконавчого комітету ЧМР від 23.08.2022 №114 визначено місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_6 з батьком ОСОБА_1 .

Згідно витягів з реєстру територіальної громади №2024/001506074, №2024/001505802 від 13.02.2024, ОСОБА_6 та ОСОБА_1 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №407688821 від 11.12.2024, ОСОБА_1 є правовласником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Червоноградського міського суду Львівської області від 04.03.2024 у справі №459/502/24, ОСОБА_2 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.

Постановою Червоноградського міського суду Львівської області від 31.10.2024 у справі №459/2819/24, ОСОБА_2 було визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 173-2 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у у вигляді штрафу в розмірі 510 грн.

25.06.2022 інспектором поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області відносно ОСОБА_2 було винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника за скоєння нею домашнього насильства відносно своєї доньки ОСОБА_6 .

Згідно відповіді на запит від 06.11.2023 №01-13185-вих./2023, виданої Червоноградським міським судом Львівської області, в провадженні суду перебували адміністративні справи №459/1605/22, №459/2326/22 про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП та кримінальна справа №459/1973/21 відносно ОСОБА_2 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Згідно інформації, наданої директором ЧМЦСС Лобай В. №185/02, ОСОБА_6 є дівчинка активна, комунікабельна, впевнена в собі, легко встановлює контакт, чітко формулює власну думку та позицію. Авторитетом у ОСОБА_3 являється батько, з яким сформовані довірливі відносини.

Соціальний педагог ОСОБА_7 , будучи допитаною в якості свідка у судовому засіданні пояснила, що працює в школі №12 та проводить з дітьми виховні бесіди. Спілкуючись в жовтні місяці із ОСОБА_6 , остання не хотіла, щоб її мати приходила у школу, оскільки вона створювала конфлікти. Під час розмови у листопаді місяці ОСОБА_6 відмовлялася спілкуватися на тему взаємовідносин її з матір`ю. Додала, що в адміністрації школи немає підстав для реагування щодо взаємовідносин матері ОСОБА_8 по відношенні до її доньки ОСОБА_6 .

Відповідно до статті 350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених».

Відповідно до пунктів 3, 6, 7, 8 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Враховуючи положення Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАПта КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях.

Частиною другою статті 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - подружжя, батьки (мати, батько) і дитина (діти).

Частинами другою, третьою, четвертою статті 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою;5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи).

Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців.

Відповідно до частини 3 статті 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Оцінка ризиків полягає в оцінюванні вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи. Оцінка ризиків має проводитись за факторами небезпеки (ризиків) щодо вчинення домашнього насильства шляхом відібрання свідчень від постраждалої від такого насильства особи, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи. Фактори небезпеки (ризику) щодо вчинення домашнього насильства мають визначатися за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.

Статтею 350-6 ЦПК України передбачено, що, розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» на строк від одного до шести місяців.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Думка дитини не була досліджена судом, так як батьки висловили заперечення щодо заслуховування ОСОБА_6 в судовому засіданні.

Крім того, думка дитини не може бути встановлена з пояснень батька, оскільки ОСОБА_3 проживає разом із заявником. А тому, пояснення ОСОБА_1 не є об`єктивними.

В свою чергу, суд приймає до уваги покази соціального педагога, що станом на жовтень 2024 року мала місце скарга на поведінку матері, проте станом на листопад-грудень такі скарги не поступали, а неповнолітня ОСОБА_3 відмовилася спілкуватися на тему взаємовідносин її та матері. Більше того, остання пояснила, що в адміністрації школи немає підстав для реагування щодо взаємовідносин між донькою та її матір`ю.

За мотірингом ЄДРСР судом було встановлено, що постановою Червоноградського міського суду Львівської області від 11.12.2024 (справа № 459/3075/24), провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.173-2 КУпАП відносно ОСОБА_2 відповідно до п.1 ч.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення. ОСОБА_2 було визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 51 (п`ятдесят одна) грн 00 коп.

Таким чином, судом у вказаній постанові було встановлено невідповідність суті викладеного в протоколі порушення кваліфікації дій особи за ч.2 ст.173-2 КУпАП, оскільки за обставинами справи та поясненнями неповнолітньої ОСОБА_9 таке правопорушення було вчинено не щодо члена сім`ї, а відтак в діях ОСОБА_2 не вбачались ознаки домашнього насильство відносно її доньки.

Виходячи з аналізу зазначених норм закону, а також встановивши, що докази, надані заявником в обґрунтування заявлених вимог, не вказують безумовно на вчинення ОСОБА_2 навмисного домашнього насильства, та не визначають ризиків продовження чи повторного вчинення домашнього насильства та чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи, що є необхідною умовою для застосування судом до відповідної особи спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству, які визначені Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству.

Враховуючи вищенаведене та проаналізувавши викладені у заяві про видачу обмежувального припису обставини, а також надані заявником для підтвердження заяви докази, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих та доведених підстав для застосування відносно ОСОБА_2 обмежувального припису.

Керуючись ст.ст. 2, 141, 259, 264, 265, 273, 293-294, 315, 350-6 ЦПК України,

ВИРІШИВ :

У задоволенні заяви відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 25.12.2024.

Суддя: А. І. Жураковський