Справа № 502/1744/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Березнікова О.В.,

за участю секретаря судового засідання Нанєвої А.В.,

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , представника позивачів адвоката Красільнікової М.С.Ю., до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі через свого представника звернулися до суду із зазначеним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня прабабка ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, зокрема на земельну ділянку площею 2,75 га, в межах згідно з планом, яка знаходиться на території Старотроянівської сільської ради Кілійського району Одеської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказують, що вони є спадкоємцями п`ятої черги за законом та спадщину після смерті прабабки прийняли та звернулися до нотаріальної контори із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, проте нотаріусом їм було відмовлено, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документа на спадкове майно та відмова буде надана в процесі розгляду справи. Вказують також, що після смерті прабабки є спадкоємець першої черги за законом син спадкодавця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

У зв`язку з наведеним просять суд визнати за ними право власності на вказану земельну ділянкув порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачі в судове засідання не з`явилися, у поданих заявах просили про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали.

Відповідач, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, не повідомивши суд про причини неявки; відзиву на позов не подавав. Зі згоди позивача, висловленої під час звернення до суду, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч.3 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частина 3 статті 12 ЦПК України регламентує, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як зазначено в ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла прабабка позивачів ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Позивачі є правнуками спадкодавиці по батьковій ліні ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та є сином ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та в свою чергу є донькою спадкодавиці ОСОБА_4 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на нерухоме майно, зокрема на зокрема на на земельну ділянку площею 2,75 га, в межах згідно з планом, яка знаходиться на території Старотроянівської сільської ради Кілійського району Одеської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належна спадкодавцю відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ОД №036003.

З довідки Суворовської селищної ради від 17.07.2024 №29/12-09 вбачається, що зі спадкодавцем ОСОБА_4 на день її смерті проживали та були зареєстровані правнуки та позивачі по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та невістка спадкодавиці ОСОБА_5 ..

З матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_4 №169к/2019 встановлено, що із заявою про прийняття спадщини звернувся син спадкодавця ОСОБА_3 від 07.09.2019. Донька спадкодавиці ОСОБА_7 заявою від 07.09.2019 вказала, що спадщину вона не прийняла та відмовляється від належної їй частки у спадщині, а також звертатися із поновленням строку на прийняття спадщини не буде. Інших заяв матеріали спадкової справи не містять.

Повідомленням Теплодарської міської ДНК Одеської області від 07.09.2019 вих.№961/02-14 ОСОБА_3 повідомлено, що він пропустив строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для його поновлення.

У п`яту чергу спадкують наступні родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення). (Постанова Верховного Суду від 4 лютого 2024 року у справі № 404/7153/20).

Згідно зі статтею 1258 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (зміна черговості).

Тобто, позивачі належать до п`ятої черги спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_4 .

Відмовляючи у задоволенні позову суд виходить з наступного обґрунтування.

Представник позивачів в обґрунтування позову зазначила, що позивачі, будучи спадкоємцями за законом п`ятої черги після смерті прабабки ОСОБА_4 , звернулися до нотаріальної контори із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки проживали зі спадкодавцем на час її смерті за однією адресою, проте нотаріусом їм було відмовлено у вчиненні вказаної нотаріальної дії, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документа на спадкове майно та відмова буде надана в процесі розгляду справи.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначив, що вирішуючи питання про те, чи підлягають розгляду судом справи про право на спадкування без попереднього звернення особи до нотаріальної контори для оформлення права на спадщину та відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, судам потрібно враховувати наступне.

Главою 86 ЦК, а також спеціальним законодавством, зокрема, Законом України "Про нотаріат", підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій притаманній юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів. Це знайшло також підтвердження у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику в справах про спадкування" (далі - ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7).

Таким чином, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

Відповідно до положень ст. 34 ЗУ «Про нотаріат» нотаріальними діями, що вчиняють нотаріуси є зокрема видача свідоцтва про право на спадщину.

Статтею 49 вказаного закону передбачено випадки відмови у вчиненні нотаріальних дій, зокрема якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову (п.4 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат»).

Вказане також передбачено порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України».

Матеріали спадкової справи №169к/2019, заведеної після смерті ОСОБА_4 , окрім заяв спадкоємців першої черги, які подані поза межами строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, про що також надано повідомлення ОСОБА_3 , інших заяв, зокрема про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, на які посилається у позові представник позивача не містять.

Водночас а ні в додатках до позову, а ні в матеріалах спадкової справи до позову, а також під час розгляду справи, відсутня та позивачами не надана відмова нотаріуса, яка, відповідно до законодавства видається у формі постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Вказане свідчитьпро те, що позивачі попередньо не зверталися до нотаріальної контори для оформлення права на спадщину.

При розгляді справи, суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 24.12.2019 у справі № 902/377/19).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/1972/17, від 23.05.2019 у справі № 920/301/18, від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, від 24.12.2019 у справі № 902/377/19.

За наведених вище обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки право позивачів щодо оформлення спадщини в нотаріальному порядку жодним чином не порушено, а обставини, на які посилаються позивачі у позові в цій частині, спростовуються матеріалами справи.

Керуючись ст.ст ст.ст.6-13, 81, 133, 141, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 279, 280-283,354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , представника позивачів адвоката Красільнікової М.С.Ю., до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте Кілійським районним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Березніков