ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/2866/24 Провадження № 2/636/1453/24
04 грудня 2024 року м. Чугуїв
Чугуївський міський суд Харківської області у складі:
головуючого судді Карімова І.В.,
за участю секретаря судового засідання Ріпи І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Городинець Юрія Анатолійовича до Великобурлуцької селищної ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
У зв`язку із викладеним та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України ОСОБА_1 просив визначити йому додатковий строк у 60 днів від дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою судді Чугуївського міського суду Харківської області від 17 травня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої визначено проводити в порядку загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 27 серпня 2024 року підготовче провадження закрито і справу призначено до розгляду по суті.
Подалі позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Городинець Ю.А. надали до суду заяву про розгляд справи без їх участі.
Представник відповідача Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області (в особі начальника Великобурлуцької селищної військової адміністрації В. Терещенка) у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, 24.05.2024 року надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти вимог та доводів позову ОСОБА_1 не заперечував.
Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, надала 07.06.2024 року до суду заяву про розгляд справи за її відсутності , зазначивши, що не заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 , оскільки зазначені ним причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті їх матері, вважає поважними.
Відповідачка ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась не з`явилась повторно, про час та місце розгляду справи повідомлялася за останнім відомим місцем своєї реєстрації відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, причини своєї неявки не повідомила, відзив на позов не надала.
Враховуючи викладене, суд вважає можливим відповідно до приписів ст. 223 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів, ухваливши у справі заочне рішення.
Враховуючи, що в судове засідання учасники справи не з`явились, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання ( ст. ст. 15,16 ЦК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).
Цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності. За такими принципами: кожна сторонами повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлено, що згідно копії паспорту НОМЕР_1 , виданого 21.04.2015 року Великобурлуцьким РС ГУДМС України в Харківській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , народився в с. Літвіновка Великобурлуцького району Харківської області, з 08.12.2015 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 17.04.1970 року, виданого с. В-Бурлуцьким райбюро РАЦС Харківської області,ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Літвіновка Великобурлуцького району Харківської області, актовий запис № 32. Батьки: батько- ОСОБА_1 , мати- ОСОБА_4 .
Відповідно до копії свідоцтва про одруження НОМЕР_3 , виданого 25.10.1967 р. с. В.Бурлук В.Бурлуцького району Харківської області ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрували шлюб 20.10.1967 р. , актовий запис № 81. Прізвище подружжя після одруження - ОСОБА_6 .
Зазначені відомості містяться й у графі сімейний стан копії паспорту НОМЕР_4 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилась в с. Лопухове Тячивського району Закарпатської області, виданого29.12.1997 Великобурлуцьким РВУМВС України в Харківській області.
Згідно довідки Виконавчого комітету Великобурлуцької селищної ради Великобурлуцького району Харківської області від 13.03.2018 року № 707 ОСОБА_4 разом з чоловіком ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно копії договору ВАА №706876 дарування житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом В.Бурлуцького районного нотаріального округу Харківської області Великодним О.Б. за реєстровим № 695 від 29.08.2002 року, ОСОБА_4 прийняла в дар житловий будинок за адресою: : АДРЕСА_2 ,, який зареєстрований у В. Бурлуцькому БТІ за реєстровим № 21/203.
Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР №114360 від 23 січня 2004 року, виданого на підставі розпорядження Великобурлуцької районної державної адміністрації від 20 травня 2003 року №122, ОСОБА_4 , яка проживає: АДРЕСА_1 , є власником земельної ділянки площею 4,49 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області,зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №929.
24.10.2006 року секретарем Шипуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської Ткачовою О.К. посвідчено заповіт, в якому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживала в АДРЕСА_1 , заповіла все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, своїм дітям: сину ОСОБА_1 та дочкам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 21.12.2021 р. Великобурлуцьким відділом ДРАЦС у Куп`янському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді належного їй на праві власності вищезазначених об`єктів нерухомого майна.
Як вбачається з копії постанови державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лученко Л.А., яка виконує обов`язки державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області, від 27 лютого 2024 року № 78/02-31 відмовлено позивачу ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , оскільки останній із спадкодавицею проживав окремо, із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звернувся, тобто відсутній факт прийняття спадщини. В постанові нотаріуса також зазначено, що
28 грудня 2021 року до нотаріальної контори звернувся ОСОБА_1 , чоловік спадкодавиці, із заявою про відмову від спадщини на користь дочки спадкодавиці ОСОБА_3 , заведено спадкову справу №339/2021. 27 лютого 2024 року до нотконтори звернувся син спадкодавиці ОСОБА_1 з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.
У зв`язку із чим посилання позивача на те, що спадкову справу після смерті ОСОБА_4 заведено не було, спростовується вказаною постановою нотаріуса.
Також суд вважає безпідставними посилання ОСОБА_1 в позовній заяві на те, що оскільки нотаріус не вчиняв будь-яких дій для повідомлення його як спадкоємця за законом та за заповітом про відкриття спадщини, це є підставою для поновлення строку на прийняття спадщини.
При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23, провадження № 14-50цс24, висновувала, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність суд не повинен ототожнювати з його (спадкоємця) незнанням про його право на спадкування загалом, оскільки в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування. Коли ж особа усвідомлює чи повинна усвідомлювати, що вона є учасником процесу спадкування, зокрема на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем як спадкоємець першої черги спадкування або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, і не вчиняє активних дій, спрямованих на прийняття спадщини (засвідчення своєї згоди на вступ у всі правовідносини спадкодавця) виходячи з обставин, які не пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для своєчасного прийняття спадщини, то її необізнаність про наявність заповіту не може розглядатися як підстава для визначення їй додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно приписів статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2023 року у справі № 345/4153/22, провадження № 61-9356св23, зазначено, що лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 у селі Канівцеве Куп`янського району Харківської області, позивач посилається на встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території України із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, який був встановлений постановами Кабінету Міністрів України з 01.08.2020 до 31.08.2020 та неодноразово продовжувався до 30 червня 2023 року. Також позивач просив вважати за поважні причини пропуску ним строку на прийняття спадщини після смерті матері й те, що з 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року на Україні введено воєнний стан , строк дії якого неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України, та продовжує діяти на даний час. Згідно довідки Великобурлуцької селищної військової адміністрації №04 -22/31-В від 09.12.2022 р. територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області знаходилась під окупацією збройними формуваннями держави агресора рф з 24.02.2022 по 11.09.2022 . Відповідно до Переліку території, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 року № 309 Великобурлуцька селищна територіальна громада з 10.09.2022 року віднесена до категорії територій на яких ведуться та можливі бойові дії. Згідно п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції, чинній по 28.06.2022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. При цьому ОСОБА_1 зазначає, що норми цієї постанови вводять в оману спадкоємців, тому також зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини.
Суд зазначає, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України 64/2022 на території України введено воєнний стан по всій території України у зв`язку з воєнною агресією рф. Згідно довідки Великобурлуцької селищної військової адміністрації №04 -22/31-В від 09.12.2022 р. територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області знаходилась під окупацією збройними формуваннями держави агресора рф з 24.02.2022 по 11.09.2022 . Відповідно до Переліку території, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 року № 309 Великобурлуцька селищна територіальна громада з 10.09.2022 року віднесена до категорії територій на яких ведуться та можливі бойові дії.
Суд, досліджуючи поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, приймає до уваги вищенаведене, і вважає, що ОСОБА_1 не мав можливості своєчасно використати своє право на звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 у селі Канівцеве Куп`янського району Харківської області, з поважних причин, тому є підстави для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 3, 12, 223, 258, 259, 265, 273, 280, 315, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Городинець Юрія Анатолійовича до Великобурлуцької селищної ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , додатковий строк тривалістю у шістдесят днів з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .
Представник позивача: адвокат Городинець Юрій Анатолійович, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_4 .
Відповідачка: ОСОБА_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .
Відповідачка: ОСОБА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_6
Повний текст рішення суду складено 13 грудня 2024 року.
Суддя І.В. Карімов