ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1719/24 Справа № 227/1461/23 Суддя у 1-й інстанції - Здоровиця О. В. Суддя у 2-й інстанції - Тимченко О. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Головуючого судді Тимченко О.О.,

Суддів Бондар Я.М., Зубакової В.П.

за участю секретаря судового засідання Юрченко Г.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідачі Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області, ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 227/1461/23за позовом ОСОБА_1 до Новодонецької селищної ради Краматорського району Донецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_3 ,

на рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 04 жовтня 2023 року(суддя Здоровиця О.В.), повне судове рішення складено 23 жовтня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ

В червні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з зазначеним позовом в обґрунтування якого послалась на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 та легковий автомобіль марки ВАЗ модель 219000-116-41, 2012 року випуску. Позивач, як рідна дочка померлого, є спадкоємцем першої черги за законом, Своєчасно до нотаріуса в строк, передбачений статті 1270 ЦК України, вона з заявою про прийняття спадщини не звернулась з поважних причин, оскільки у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ та введенням в Україні воєнного стану вона з сім`єю 25 березня 2022 року вимушена була виїхати з м. Краматорськ. Вона фактично мешкає у Кіровоградській області в с. Бірки та з 04 квітня 2022 року є внутрішньо переміщеною особою. З заявою про прийняття спадщини після смерті батька вона звернулась до нотаріуса 13 квітня 2023 року, однак отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій і дізналась, що спадщину прийняв її рідний брат ОСОБА_5 , який приймаючи спадщину вказав нотаріусу неправдиві відомості про те, що інших спадкоємців, крім нього, не має, хоча весь час вона спілкувалась з братом і вони домовлялись спільно розподілити спадщину. Вважає, що зазначені нею обставини свідчать про поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

Просила суд визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 04 жовтня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що у позивачки, як спадкоємця першої черги після смерті батька, не було об`єктивних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк. Крім того в задоволенні позову до Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області відмолено з тих підстав, що в цій частині вимог позивачу слід відмовити у зв`язку з їх пред`явленням до неналежного відповідача.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

В апеляційній скарзі, поданій до апеляційного суду, ОСОБА_1 та її представник посилаються на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просять рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача в повному обсязі.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не було належним чином враховано доводи позивача щодо поважності пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини, в саме не враховано, що позивач пропустила вказаний строк внаслідок того, що вимушена була у зв`язку з повномасштабним вторгненням Російської Федерації в Україну залишити своє місце проживання, що і стало основною причиною пропуску строку. Зауважує на тому, що суд всебічно не дослідив всіх обставин, а саме того факту, що відповідач рідний брат позивачки ОСОБА_2 , визнав позовні вимоги повністю. Не врахував, що ОСОБА_2 рішенням Добропільського районного суду Донецької області від 01 березня 2023 року було встановлено додатковий строк для прийняття спадщини, однак позивач не приймала участі у даній справі, а суд першої інстанції не перевірив наявність вказаного рішення, чим порушив норми процесуального права.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Від Новодонецької селищної ради Краматорського району Донецької області до апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач не заперечує проти задоволення апеляційної скарги позивача з тих підстав, що, позивачем, на переконання відповідача, наведено обґрунтовані доводи поважності причин пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини. З мотивами відмови в задоволенні позовних вимог позивача до Новодонецької селищної ради Краматорського району Донецької області відповідач згоден.

Від відповідача ОСОБА_2 відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник відповідача Новодонецької селищної ради Краматорського району Донецької області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Суд ухвалив, розглядати справу у відсутність сторін, які не з`явились, оскільки відповідно до положень частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, з яких вбачається, що після укладення шлюбу ОСОБА_6 змінила прізвище на « ОСОБА_7 », також свідоцтва про шлюб, з якого вбачається, що після укладення шлюбу ОСОБА_8 змінила прізвище на « ОСОБА_9 »(а.с.10,11).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть, батько позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №72040370 від 05 квітня 2023 року свідчить про те, що за життя ОСОБА_4 заповітів не складав(а.с.47).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73159838 від 11 липня 2023 року (а.с.40) вбачається, що після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 було відкрито спадкову справу №61/2023 від 05 квітня 2023 року та видано свідоцтво про право на спадщину номер в реєстрі нотаріальних дій №310 від 05 квітня 2023 року номер у спадковому реєстрі №70486838 (а.с.40).

З копії спадкової справи № 61/2023 від 05 квітня 2023 року вбачається, що приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Левочка М.М. після смерті ОСОБА_4 була заведена спадкова справа і спадщину прийняв син останнього - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якому нотаріусом 05 квітня 2023 року було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого, а саме автомобіль марки ВАЗ 219000-116-41 2012 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 (а.с.58).

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Левочка М.М. з заявою про прийняття спадщини 04 травня 2023 року(а.с.62).

01 червня 2023 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Левочка М.М. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька ОСОБА_4 , а саме на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 (а.с.71).

Постановою приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Левочка М.М. від 01 червня 2023 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька ОСОБА_4 , оскільки нею пропущений строк подання заяви про прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України та строк з урахуванням п.3 Постанови Кабінету міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164 із змінами та не надано доказів постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с.9).

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

За частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону, рішення суду першої інстанції в повній мірі не відповідає.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що у позивачки, як спадкоємця першої черги після смерті батька, не було об`єктивних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк. Крім того в задоволенні позову до Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області відмолено з тих підстав, що в цій частині вимог позивачу слід відмовити у зв`язку з їх пред`явленням до неналежного відповідача.

Проте, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у позивачки, як спадкоємця першої черги після смерті батька, не було об`єктивних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк. При цьому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в задоволенні позову позивачки до Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області слід відмовити з тих підстав, що в цій частині вимог позивачу слід відмовити у зв`язку з їх пред`явленням до неналежного відповідача.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Якщо ж у спадкоємця об`єктивних перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Крім того, суд має враховувати тривалість неподання заяви про прийняття спадщини і після закінчення шестимісячного строку, передбаченого статтею 1270 ЦК України, дотримання заявником такої засади цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України).

У справі, що переглядається, встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Краматорськ Донецької області. Позивач звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини 04 травня 2023 року, тобто після спливу встановленого чинним законодавством шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Обґрунтовуючи позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач посилалась на те, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ та введенням в Україні воєнного стану вона з сім`єю 25 березня 2022 року вимушена була виїхати з м. Краматорськ. Позивач фактично мешкає у Кіровоградській області в с.Бірки та з 04 квітня 2022 року, є внутрішньо переміщеною особою.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військової агресією російської федерації проти України на території України введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11 липня 2022 року перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Колегія суддів вважає, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачка ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька ОСОБА_4 , пропустила з поважних об`єктивних причин, пов`язаних із військовою агресією російської федерації проти України через яку, у березні 2022 року вона разом з родиною вимушена була виїхати з Донецької області, є загально відомим фактом, що на території міста Донецької області ідуть бойові дії та місто Краматорськ Донецької області перебуває під постійними обстрілами з боку держави агресора.

Територія Краматорського району Донецької області, відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, з 24 лютого 2022 року відноситься до Території можливих бойових дій.

При цьому, за інформацією Міністерства оборони України територіями можливих бойових дій вважаються території, які межують з територіями активних бойових дій або тимчасово окупованими територіями чи прилеглі до державного кордону з державою-агресором та на яких можливо забезпечувати функції держави, до яких може повертатися населення, втім періодично піддаються ворожим обстрілам.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 серпня 2022 року № 679-р «Про проведення обов`язкової евакуації населення Донецької області» передбачено провести обов`язкову евакуацію населення Донецької області.

Суд першої інстанції на зазначені обставини уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про відступіть об`єктивних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк.

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 88 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний в`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Враховуючи нетривалість пропуску строку для прийняття спадщини, а також встановлені обставини справи, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що заявник не довела існування об`єктивних та непереборних перешкод для прийняття спадщини, та не довела, що пропуск зазначеного строку відбувся з поважних причин, а тому дійшов помилкового висновку про відмову у позові.

Також колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд ( частина 4 статті 206 ЦПК України).

Таким чином, суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи.

Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову, які підлягають встановленню.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 червня 2020 року у справі № 588/1311/17, провадження № 61-39156св18 та підтримана 30 червня 2021 року Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 916/1142/20.

Визнання позову відповідачем це безумовне погодження задовольнити матеріально-правову вимогу позивача в тому вигляді, в якому вона міститься у позовній заяві.

В даному випадку відповідачем ОСОБА_2 було подано суду першої інстанції заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позову.

Визнання відповідачем позову, в даному випадку, не суперечить закону та не порушує його права, свободи чи інтереси, оскільки відповідачу ОСОБА_2 , якому рішенням Добропільського районного суду Донецької області від 01 березня 2023 року було встановлено додатковий строк для прийняття спадщини, було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого, а саме автомобіль марки ВАЗ 219000-116-41 2012 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 (а.с.58).

Позивач 04 травня 2023 року звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , яка складається з двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , на яку відповідачу ОСОБА_2 не видавалось свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого, оскільки останнім було подано заяву про прийняття спадщини на майно померлого, а саме лише автомобіль марки ВАЗ 219000-116-41 2012 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Наведене свідчить про те, що спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_4 та яке складається з двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , не прийнято його спадкоємцями.

Враховуючи наведене, у зв`язку з веденням в Україні воєнного стану, колегія суддів вважає, що у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини,тому вважає доцільним задовольнити позовні вимоги позивача до відповідача ОСОБА_2 та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того колегія суддів враховує той факт, що спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_4 та яке складається з двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , не прийнято його спадкоємцями та той факт, що відповідач ОСОБА_2 визнав поданий до нього позов.

Колегія суддів вважає помилковими посилання суду в оскаржуваному рішенні на те, що за письмовою згодою ОСОБА_5 позивачка може звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки наявність такої законодавчої норми не позбавляє позивача права звернення до суду з відповідною позовною заявою.

При цьому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що після смерті спадкодавця спадщину прийняв спадкоємець першої черги син померлого ОСОБА_5 , тому належним відповідачем у цій справі є саме останній, а ні Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області, тому оскаржуване рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог позивача до відповідача - Новодонецька селищна рада Краматорського району Донецької області, підлягає залишенню без змін.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Отже, встановивши, що суд першої інстанції під час ухвалення оскаржуваного рішення допустив неповне з`ясування обставин справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про скасування судового рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог позивача до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини з ухваленням в цій частині нового рішення про задоволення позовних вимог позивача.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до підпунктів «б» та «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, у випадку скасування або зміни судового рішення та у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

За частинами 1, 13 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на те, що апеляційний суд дійшов висновку про часткове задоволення апеляційної скарги позивача та її представника, та скасування рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог позивача до відповідача ОСОБА_2 , з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача необхідно стягнути судові витрати, понесені відповідачем у зв`язку з розглядом справи в суді першої інстанції в розмірі 536,80 грн та судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи в суді апеляційної інстанції в розмірі 845,70 грн, що в загальному розмірі становить 1 382,50 грн.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 376, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 04 жовтня 2023 року в частині відмови в задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: О.О.Тимченко

Судді: Я.М.Бондар

В.П.Зубакова