Провадження № 2-р/359/21/24
Справа № 359/4819/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Ліман А.Г.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в м. Борисполі заяву Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за заявою Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2018 року Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовом, яким просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість на свою користь у розмірі 15584 грн. 49 коп. за кредитним договором №б/н від 21 жовтня 2009 року та судові витрати у розмірі 1762 грн. 00 коп.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2018 року позов АТКБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТКБ «Приватбанк» заборгованість за договором кредиту № б/н від 21 жовтня 2009 року в розмірі 1214, 68 грн. та судові витрати в розмірі 140,96 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 вересня 2019 року, заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2018 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості за договором кредиту № б/н від 21 жовтня 2009 року у розмірі 721,28 грн. проценти за користування кредитними коштами скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову у позові. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

24 жовтня 2024 року представник АТ «КБ «Приватбанк» подав до суду заяву, якою просив роз`яснити суд порядок виконання рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2018 року, що набрало законної сили 16 вересня 2019 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості за договором кредиту №б/н від 21 жовтня 2009 року, а саме тіла кредиту яке складає 493,40 грн.

Відповідно ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, держав-ного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

В судове засідання учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, не з`явились. Від представника заявника надійшла заява з проханням слухати справу без його участі, заяву про роз`яснення судового рішення підтримав та просив задовольнити.

У зв`язку з неявкою сторін, в силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встановлено, що ПАТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з позовом, яким просили стягнути з ОСОБА_1 заборгованість на свою користь у розмірі 15584 грн. 49 коп., яка складалась з. заборгованість за кредитом 493,40 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом 9927,81 грн., заборгованість за пенею та комісією 3944, 97 грн., штраф (фіксована частина) 500,00 грн. та штраф (процентна складова) 718,31 грн.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2018 року позов АТКБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТКБ «Приватбанк» заборгованість за договором кредиту № б/н від 21 жовтня 2009 року в розмірі 1214, 68 грн. та судові витрати в розмірі 140,96 грн.

Згідно описової частини рішення суду встановлено, що з відповідача на користь Банку стягнуто заборгованість по тілу кредиту в розмірі 493 грн. 40 коп. та розрахований судом розмір відсоткових коштів за несвоєчасне виконання зобов`язання в розмірі 721 грн. 28 коп., а всього - 1214 грн. 68 коп.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 вересня 2019 року, заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2018 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості за договором кредиту № б/н від 21 жовтня 2009 року у розмірі 721,28 грн. проценти за користування кредитними коштами скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову у позові. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Проте у резолютивній частині постанови апеляційної інстанції не конкретизовано розмір суми, який підлягає до стягнення з відповідача, за наслідком часткового скасування рішення суду І інстанції.

Згідно ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приват-ного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (напри-клад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення положень ст. 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Крім того, обґрунтовуючи судове рішення, суд приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини. Так, враховую-ться висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року (серія А, №303А, п.2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Зважаючи на вказане, суд у судових рішеннях має навести аргументи, доводи і мотиви, на яких воно ґрунтується, і не зобов`язаний зазначати у ньому відповіді на кожен аргумент сторін у справі.

В пункті 21 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення в цивільній справі» за № 14 від 18 грудня 2009 року зазначено, що відповідно вимог ст. 221 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не вправі давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Із врахуванням викладеного, суд приходить висновку, що судове рішення є таким, що потребує тлумачення, оскільки воно є незрозумілим для осіб, які мають його виконати.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 10-12, 258-259, 260 261, 271, 353, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за заявою Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Роз`яснити рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 листопада 2018 року, що набрало законної сили 16 вересня 2019 року, в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості за договором кредиту №б/н від 21 жовтня 2009 року, а саме що тіло кредиту, яке підлягає стягненню, складає 493 (чотириста дев`яносто три) гривні 40 (сорок) копійок.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Яковлєва Л.В.