Справа № 464/5491/24
пр.№ 2/464/1733/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2024 року м.Львів

Сихівський районний суд м. Львова

у складі: судді Шашуріної Г.О.,

секретаря судового засідання Гелеш Т.І.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу № 464/5491/24 за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,,

у с т а н о в и в:

Позивач звернулася до Сихівського районного суду м.Львова із позовною заявою, в якій просить визначити додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який буде достатнім для прийняття спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 серпня 2024 року таку передано на розгляд судді Шашуріній Г.О.

Ухвалою судді від 19 серпня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Витребувано у Шостої львівської державної нотаріальної контори (, м. Львів, просп. Червоної Калини, 109) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 97/2021, яка заведена після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 01 листопада 2024 року залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 04 г8рудня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті.

Учасники справи у судове засідання призначене на 11:20 год 20 грудня 2024 року не з`явилася, належним чином повідомлялися про дату, час та місце проведення такого. Позивач скористалася правом, наданим ч.3 ст.211 ЦПК України, подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задоволити.

У зв`язку із неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно із вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися нам припущеннях. (ст.ст.12, 81 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч.4 ст.263 ЦПК України).

Позивач ОСОБА_1 є внучкою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у місті Львові, про що 03 березня 2021 року Сихівським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління юстиції складено відповідний актовий запис № 224, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 03 березня 2021 року.

Померлою ОСОБА_3 заповіти/спадкові договори, що підтверджується інформаційною довідкою із спадкового реєстру № 63786978 від 03 березня 2021 року.

У відповідності до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 63788146 від 03 березня 2021 року зазначено про заведення 03 березня 2021 року Шостою львівською державною нотаріальною конторою спадкової справи № 97/2021 року після смерті спадкодавця.

03 березня 2021 року, третьою особою ОСОБА_2 (сестра спадкодавця) подано заяву про прийняття спадщини за законом.

Листом Шостої львівської державної нотаріальної контори від 01 серпня 2024 року позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину за законом, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, рекомендовано звернутись до суду з метою реалізації спадкових прав.

Відомості про наявність інших спадкоємців відсутні.

У відповідності до ст.ст.1216, 1217, 1220 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Як визначено ч.1 ст.1222, 1268 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї;

Як регламентовано ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За правилами ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою (ст.1277 ЦК України).

Верховним судом у постанові від 23 листопада 2022 року (справа № 543/459/21) зроблено висновок про те, що у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідачами мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Звертаючись із даним позовом до суду, позивач у порядку ст.ст.12, 81 ЦПК України зобов`язаний з наданням доказів довести ті обставини, на які посилається, тобто наявності поважних причин для пропуску подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

За змістом ст.1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Указана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20.

До поважних причин та об`єктивних і непереборних труднощів, які перешкоджають вчиненню дій для вчасної подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини не належить юридична необізнаність щодо строку та порядку прийняття спадщини (постанови Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 180/1163/16-ц, від 07 лютого 2020 року у справі № 431/1160/18-ц, від 26 лютого 2020 року у справі № 286/27/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 761/10023/13-ц).

Звертаючись до суду, позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що про факт смерті бабці ОСОБА_3 , їй стало відомо лише минулого року, в час повномасштабного вторгнення росії в Україну. Про чин похорону її ніхто не повідомляв, та їй відомо не було. Як вже стало відомо згодом, всіма клопотами відносно смерті та похорону бабусі займалась тітка, яка її не повідомляла. Не володіючи інформацією про смерть бабці та в силу своєї необізнаності в юридичних питаннях, вона лише в травні цього року звернулась за допомогою до юриста для надання консультацій щодо можливості оформлення спадщини.

З огляду на наведене самі по собі юридична необізнаність та незнання про смерть своєї бабці без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення таких дій не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Інших обставин, які б свідчили про неможливість позивачем для прийняття спадщини, останньою нею не наведено та судом не встановлено.

Незважаючи на процесуальний обов`язок, позивачем з підтверджуючими доказами не доведено наявності поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений ч.1 ст.1270 ЦК України строк.

З урахуванням принципів диспозитивності та змагальності цивільного процесу, розглянувши справу в межах заявлених вимог і на підставі поданих учасниками доказів, встановивши дійсні обставини справи суд дійшов переконання про відсутність правових підстав для задоволення позову.

У порядку ст.141 ЦПК України судові витрати зі сплати судового збору слід покласти на позивача.

Керуючись ст.ст.12, 13, 82, 141, 206, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні позову відмовити.

Судові витрати зі сплати судового збору покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.

Рішення набирає законної сили в порядку ст.273 ЦПК України.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1

відповідач Львівська міська рада, , м. Львів, пл. Ринок, 1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 .

Повне рішення суду складено 23 грудня 2024 року, що є датою його ухвалення, ухваленого за відсутності учасників справи, як це передбачено ч.6 ст.259, ч.5 ст.268 ЦПК України.

Суддя Галина ШАШУРІНА