Справа №: 398/6900/24
провадження №: 2/398/3423/24
УХВАЛА

Іменем України

"25" грудня 2024 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Голосеніна Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначила, що вона придбала, відповідно до розписки від 05.09.2018 року, у відповідача житловий будинок АДРЕСА_1 , домовившись пізніше оформити договір купівлі-продажу у нотаріуса. Проте, ОСОБА_2 так і не з`явилася до нотаріальної контори для укладення договору купівлі-продажу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач звертаючись до суду зазначив, що на знак укладення договору купівлі продажу відповідач надав позивачу усі документи на будинок та ключі, написав розписку про те, що кошти за продаж будинку в розмірі 70000 грн.

Викладаючи обставини позовної заяви позивачем не зазначені наступні факти: з яких підстав або причин позивач та відповідач в період часу з 2018 року по день звернення до суду з зазначеним позовом не звернулися до нотаріальної контори за для укладення договору купівлі-продажу спірного будинку; також позивачем не зазначено у позові, де саме на момент складання розписки та укладення усного договору купівлі-продажу проживав відповідач; не зазначено позивачем строк, у який сторони домовилися з`явитися до нотаріальної контори для укладення договору купівлі-продажу будинку.

Окрім цього, позивач у позовній заяві просить визнати право власності на будинок АДРЕСА_1 , проте наданими доказами зазначено, що ОСОБА_2 належить право власності на частину вищезазначеного будинку.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем не надана квитанція про сплату судового збору, хоча зазначена у переліку додатків, які надані разом з позовною заявою. Зазначений факт підтверджується актом Олександрійського міськрайонного суду від 20.12.2024 року.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Також суддя зазначає, що надана позивачем довідка на заяву від 15.11.2024 року ТОВ «Агенція рішень-нерухомості» не може бути використано як доказ дійсною вартості майна, оскільки містить в собі письмову консультацію.

Довідку про визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості кожен громадянин може це зробити самостійно, адже у Фонді держмайна для цього працює сервіс автоматичної оцінки нерухомості.

Фізичні та юридичні особи можуть отримати таку е-Довідку, авторизувавшись на сайті https://evaluation.spfu.gov.ua за допомогою особистого електронного підпису або засобів інтегрованої системи електронної ідентифікації (ID.GOV.UA).

Таким чином, позивачу необхідно отримати довідку про оціночну вартість майна та відповідно визначити ціну позову, сплати судовий збір.

Відповідно до ч.1, 2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед іншого повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При зверненні до суду з зазначеним позовом позивачем зазначено лише прізвище, ім`я та по батькові відповідача, без зазначення дати народження або РНОКПП.

Так, відповідно до ч.6, 8 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Проте, ненадання позивачем таких даних як дата народження відповідача або РНОКПП унеможливлює суд подати коректний запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи або зробити відповідний запит до ЄДДР.

У зв`язку з вищевикладеним суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху для виконання позивачем та її представником вищенаведених вимог у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В.Голосеніна