Справа №443/2086/23
Провадження №2/443/92/24
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

05 лютого 2024 року Жидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

секретаря судових засідань Кушнір М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Жидачеві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Адвокат Скржешевський Максим Станіславович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом, в якому просить розірвати шлюб, який укладений 04.11.2005 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , актовий запис №72, після розірвання шлюбу залишити позивачці шлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 04.11.2005 року у виконавчому комітеті Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області, актовий запис №72. За час перебування у шлюбі в сторін народилося двоє дітей, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спору з відповідачем щодо місця проживання дітей немає. Підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у подружжя відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. На даний момент подружжя не підтримує шлюбних відносин, у кожного окреме господарство та роздільний бюджет. В теперішній час між позивачем та відповідачем втрачене почуття любові і поваги один до одного. Приймаючи до уваги, що сім'я вже не існує, продовження подружнього життя неможливе та недоцільне, оскільки суперечитиме особистим інтересам позивача та відповідача. Із врахуванням вищезазначеного, позивач наполягає на розірванні шлюбу в судовому порядку.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 14.11.2023 позовну заяву залишено без руху.

22.11.2023 року представником позивача адвокатом Скржешевським М.С. на виконання вимог ухвали від 14.11.2023 року подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 23.11.2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін у судове засідання.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, однак від представника позивача надійшла заява у якій останній просить розглядати справу за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та не заперечують проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, не подав відзиву на позовну заяву, клопотання про проведення судового засідання без його участі не надходило, та не повідомила суд про причину неявки, хоча належним чином повідомлявся про розгляд справи в суді, а саме за зареєстрованим в передбаченому законом порядку місцем проживання. Направлені на його адресу рекомендовані повідомлення повторно повернуто до суду з відміткою органу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до практики Верховного Суду (постанова від 18 березня 2021 року по справі 911/3142/19, постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17) є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним.

Крім цього, згідно ч.11 ст.128 ЦПК України повідомлення відповідача було здійснено через оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України (через веб-сайт Жидачівського районного суду Львівської області).

У зв`язку з цим суд визнає неявку відповідача неповажною та вважає, що справу можливо слухати у відсутності відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

У відповідності до положень ст.ст.280-284 ЦПК України суд за згодою представника позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно ч.1 ст.112 Сімейного кодексу Українисуд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу Українисуд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 Сімейного кодексу Україниу разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що 04.11.2005 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , укладено шлюб, який зареєстровано у виконавчому комітеті Ходорівської міської ради Жидачівського району, Львівської області, актовий запис №72, про що видано повторно свідоцтво про шлюб Серія НОМЕР_1 від 21.10.2023 року (а.с.47).

В даному шлюбі в сторін народилося двоє дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження Серія НОМЕР_2 від 21.06.2011 року та Серія НОМЕР_3 від 18.07.2007 року(а.с. 6-7, 43-44).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони не проживають разом, спільного господарства не ведуть та шлюбні відносини між ними фактично припинені.

Вирішуючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

Таким чином, зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка просить суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_5 ».

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263- 265, 273, 280-282, 353, 354 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112, 113 СК Українисуд

у х в а л и в:

ПозовОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Розірвати шлюб, зареєстрований у виконавчому комітеті Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області 04.11.2005 року між між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №72.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвищеобране під час реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя С.І Сливка