Дата документу 26.12.2024
Справа № 334/3068/24
Провадження № 2-п/334/86/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2024 року

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Гнатюка О.М.

при секретарі Мазаєвій Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Барчук Володимир Іванович про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя 334/3068/21 від 21 серпня 2024 року в цивільній справі за позовом Концерну «МТМ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії,-

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшла заява ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Барчук Володимир Іванович про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя 334/3068/21 від 21 серпня 2024 року в цивільній справі за позовом Концерну «МТМ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії.

Заява обґрунтована тим, що відповідач випадково дізнався про винесене заочне рішення 28.09.2024 року із застосунку «Дія», того ж дня звернувся за правничою допомогою.

В судові засідання, призначені по справі відповідач дізнався лише після розгляду справи та ознайомлення зі справою. Він не міг з`явитись по незалежним від нього причинам, тому що не знав про час та місце їх проведення. Повісток, позовної заяви та інших документів з суду не отримував, їх зміст йому не відомий. Вважає, що був позбавлений можливості знати про час і місце розгляду справи, тому що не був повідомлений належним чином. За адресою реєстрації більше 10 років там не проживає.

Просить скасувати заочне рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя 334/3068/21 від 21 серпня 2024 року в цивільній справі за позовом Концерну «МТМ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії.

Відповідач та його представник до суду не з`явилися, повідомлені про час та місце розгляду справи.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду справи. Надав заперечення щодо можливості задоволення заяви.

Дослідивши матеріали заяви, цивільної справи, суд приходить до наступного.

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя 334/3068/21 від 21 серпня 2024 року в цивільній справі за позовом Концерну «МТМ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на користь Концерну «МТМ» (р/р № НОМЕР_2 , Філія АТ «Укрексімбанк» у м. Києві, МФО банку 322313, ) заборгованість в сумі 145603,77 грн. (сто сорок пять тисяч шістсот три грн. 77 коп.) та судовий збір в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як свідчать матеріали справи, у судові засідання на 03.06.2024, 24.06.2024, 21.08.2024 року відповідач та/або представник відповідачів не з`явились, про місце, час судового засідання відповідач повідомлявся судом належним чином за адресою місця реєстрації відповідача.

Судом здійснювався виклик відповідача у судове засідання шляхом направлення судових повісток рекомендованим листом із повідомленням, які відповідачем не отримувались та повернулися до суду з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою.

Тобто поштове відправлення з повісткою не вручене з причин, незалежних від суду, який у встановленому процесуальним законом порядку вчинив необхідні дії, спрямовані на повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи, адже отримання рекомендованих листів адресатом є поза межами судового контролю.

Також, в матеріалах справи міститься заява ОСОБА_1 про відкладення судового засідання, яке було призначене 03.06.2024 року. Тобто відповідач був обізнаний про те, що в суді перебуває цивільна справи за позовом Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії.

В Україні інститут заочного провадження у цивільному процесі введено у 2004 році. Його поява у ЦПК відповідає положенням Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо реалізації принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення судової системи та відображає положення Додатку до Рекомендації № R (84) 5.

Існування інституту заочного розгляду справи дає змогу суду здійснювати покладені на нього повноваження більш ефективно та своєчасно, а також зменшує кількість потенційних зловживань та затримок з боку відповідачів під час розгляду справ. Введення процедури заочного розгляду справ дало змогу підвищити ефективність правосуддя, зокрема, завдяки можливості відстояти порушені права позивача у стислі строки.

Інститут заочного провадження, спрямований на розвиток та підтримання ч.1 ст. 44 ЦПК «Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається». Зазначене свідчить, що заочне провадження є однією з гарантій позивача на отримання своєчасного судового захисту своїх прав, а також значно зменшує можливості відповідача зловживати своїми процесуальними правами, зокрема, шляхом затягування процесу розгляду справи. Отже, метою інституту заочного розгляду справи є сприяння ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

Щодо поважних причин неявки відповідача до судового засідання, то обов`язок суду полягає у перевірці не лише факту належного повідомлення відповідача про час і місце судового засідання, а й про поважність причин такої неявки, якщо вони були зазначені. За відсутності відповідача з причин, які суд визнав поважними, заочний порядок розгляду справи виключається. Законодавство не містить переліку поважних причин, а отже, визначення поважності певних обставин залишається на розсуд суду. Так, на практиці до кола поважних причин суди відносять, зокрема, хворобу відповідача, яка підтверджується медичною довідкою, відсутність відповідача у зв`язку з відрядженням тощо. Одночасно, слід зазначити, що суд не зобов`язаний сам з`ясовувати причини неявки належно сповіщеного відповідача, оскільки обов`язок повідомити про ці причини і надати докази поважності неявки покладений на сторони спору.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ст. ст. 223, 280 ЦПК України.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст. 18 ЦПК України, над обставинами неявки відповідача та/або його представника.

Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви не є тією обов`язковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Не є доказом одне лише посилання на можливість у майбутньому в здобутті такого доказу.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст. 18 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням відсутності посилань на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Барчук Володимир Іванович про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя 334/3068/21 від 21 серпня 2024 року в цивільній справі за позовом Концерну «МТМ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії- залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Гнатюк О. М.