КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 грудня 2024 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 758/11534/24

провадження номер: 22-ц/824/20492/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Верланова С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 11 листопада 2024 року у складі судді Гребенюк В.В., у справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 17 вересня 2024 року, виданого Подільським районним судом міста Києва за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 11 листопада 2024 року заяву ОСОБА_1 повернуто заявнику без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, 27 листопада 2024 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

20 грудня 2024 року до Київського апеляційного суду від суду першої інстанції надійшли матеріали справи.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом, оскільки подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч.3 ст.357 ЦПК України, особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку апеляційного оскарження або вказати інші підстави для поновлення цього строку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 11 листопада 2024 року було постановлено за відсутності учасників справи (а.с.28-29).

З матеріали справи вбачається, що 07 грудня 2024 року на електронну адресу ОСОБА_1 було доставлено копію ухвали Подільського районного суду міста Києва від 11 листопада 2024 року, що підтверджується довідкою суду першої інстанції про доставку електронного листа (а.с.32).

Тому з урахуванням положень п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України останнім днем строку, протягом якого ОСОБА_1 мав безумовне право на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, було 23 грудня 2024 року (з урахуванням вихідних днів).

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав 27 листопада 2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Однак ОСОБА_1 не звернувся до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку апеляційного оскарження.

Крім того, подана апеляційна скарга не відповідає вимогам п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України.

Положеннями ст.14 ЦПК України визначено, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подала апеляційну скаргу.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 не вказав про наявність або відсутність у нього зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Відповідно до положень ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 ЦПК України. Апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених законом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст.358 ЦПК України.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, та подана після закінчення строків на апеляційне оскарження, встановлених ст.354 ЦПК України і він не звернувся до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення цього строку, то апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 11 листопада 2024 року залишити без руху та надати йому строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали щодо подання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку, скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

У разі не виконання вимог ухвали щодо оформлення апеляційної скарги у відповідності до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.М. Верланов