Провадження №: 2/336/4173/2024
УХВАЛА

Іменем України

24 грудня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дацюк О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись з позовом до Запорізької міської ради, вказавши, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спадщину після якого прийняли ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . ОСОБА_4 спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняв, однак, але право власності на момент своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 не оформив. Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла ОСОБА_2 . Спадкодавцю ОСОБА_3 на праві власності належав житловий будинок з господарськими спорудами та будівлями, але право власності зареєстроване в установленому порядку не було. По суті вимог позивачі просили визнати за ними право власності на частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Статтею 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позовна заява вимогам чинного законодавства не відповідає.

Статтею 4 ЦПК України вказано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Всупереч вищевказаним нормам, позивачем не зазначено підстав для звернення з позовом до Запорізької міської ради, адже не вказано, яким чином відповідач оспорює чи не визнає спадкових прав позивача. Також позивачем не зазначено підстав для визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку.

Так, з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняли ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . При цьому ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не оформив своїх спадкових прав, тож на момент його смерті він не набув права власності на спадкове майно.

Статтею 331 ЦК України визначено, що право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна).

Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації.

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

Ст. 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Таким чином, спадкодавці не набули права власності на об`єкт нерухомості, а отже право власності на цей об`єкт і не могло війти до складу спадщини, а за таких обставин, в позовній заяві відсутнє обґрунтування правових підстав для визнання права власності за позивачами.

Позивачами не надано доказів на підтвердження наявності родинних зв?язків із спадкодавцями, про право власності в порядку спадкування за якими, ними заявлено вимоги, а саме свідоцтва про шлюб.

Також позовні вимоги не конкретні, адже не вказано з яким саме об`єктів складається домоволодіння, а технічний паспорт складався станом на 1989 рік, тож очевидно не відображає об`єктивної дійсності, тим більше, що зазначена в технічному паспорті площа будинку не відповідає площі, яка вказана позивачами, а у технічному паспорті наявні відмітки про наявність самочинних будівель та споруд.

Позивачами не вказано, кому належить земельна ділянка, на якій розташоване домоволодіння, а власника не залучено до участі у справі.

Позивачем заявлені вимоги майнового характеру (про визнання права власності в порядку спадкування за законом), тож судовий збір має бути сплачений в розмірі 1% від ціни позову.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивачем на підтвердження вартості майна надано копію висновку про діапазон ймовірної ринкової вартості об`єкта нерухомості, яким не визначено реальну ринкову вартість об`єкту нерухомості. При цьому з копії висновку не вбачаються на підставі чого здійснено оцінку, чи оглядався оцінювачем об`єкт оцінки. Ймовірна вартість визначена виключно житлового будинку без будь-яких будівель та споруд.

За таких обставин, суд не приймає зазначену копію висновку на підтвердження реальної ринкової вартості предмету спору.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що зазначена позивачем ціна позову очевидно не відповідає дійсній вартості майна, тож, виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України, ст. 4, ст. 6 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу майнового характеру, який належить сплатити позивачам, у п`ять прожиткових мінімумів для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року.

Також позивачами може бути надано висновок атестованого судового експерта щодо ринкової вартості усіх об`єктів нерухомості, щодо яких заявлено позовні вимоги.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачам строк для усунення вищевказаних недоліків шляхом надання позовної заяви, яка відповідає вимогам чинного законодавства, а саме шляхом зазначення підстав визнання права власності в судовому порядку, зазначення підстав для звернення з позовом до відповідача, зазначення конкретних об`єктів, на які позивачі просять визнати право власності, надання актуального технічного паспорту на домоволодіння, надання документів щодо права власності або користування земельною ділянкою, надання документів на підтвердження родинних звязків із спадкодавцями, доплати судового збору в сумі 8574,54 гривень, надання платіжного документу на підтвердження сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачам п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Надіслати копію ухвали позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.І. Дацюк