Справа № 681/1505/24
Провадження 2-з/681/11/2024
УХВАЛА

іменем України

"20" грудня 2024 р. м.Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Іллюк С.В.,

розглянувши заяву представника заявниці ОСОБА_1 адвоката Возної Жанни Анатоліївни про забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

19.12.2024 представник заявниці ОСОБА_1 адвокат Возна Ж.А. звернулася до суду зі заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та встановлення заборони на відчуження чи здійснення будь-яких дій щодо цього нерухомого майна. В обґрунтування заяви вказує, що 24.04.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали договір купівлі продажу, зареєстрований в реєстрі за №554. У зв`язку з підготовкою цивільного позову про визнання недійсним вказаного вище договору купівлі-продажу та визнання права власності на цю квартиру за ОСОБА_1 , у позивачки виникла необхідність забезпечити позов до подачі його до суду. Зазначає, що у ОСОБА_1 є законні підстави вважати, що ця квартира на час розгляду справи у суді може бути відчуженою на користь третіх осіб і, у разі невжиття заходів забезпечення позову, утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду. Вказує, що ринкова вартість майна згідно зі звітом, виконаного приватним підприємцем-оцінювачем ОСОБА_3 , станом на 11.04.2023 становить 228419 грн 00 коп.

У порядку, визначеному ч. 1 ст. 153 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд зазначає доходить до наступного висновку.

Відповідно ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується накладенням арешту та майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Таким чином, заходи забезпечення позову повинні відповідати заявленим вимогам, тобто бути безпосередньо пов`язаними з предметом спору.

Разом з тим, суд зауважує, що з поданої заяви та доданих до неї документів, не встановлено жодних доказів, що між сторонами наявний спір. Представником заявниці ОСОБА_1 адвокатом Возною Ж.А. лише зазначено, що готується позов про визнання цього договору недійсним, однак не наводиться будь якої інформації щодо підстав подання такого позову та порушення прав ОСОБА_1 при його укладенні.

Окрім того, суд враховує, що умовою застосування заходів забезпечення позову до подачі позовної заяви є не гіпотетичне, а достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог, а також співмірність заявленим вимогам.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову саме суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявниці щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявниці щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Суд зауважує, що адекватність заходу забезпечення позову визначається його відповідністю вимогам, щодо яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права, про захист якого просить представник заявниці адвокат Возна Ж.А., інтересів сторін та інших учасників судового процесу, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Проведеним аналізом договору купівлі продажу від 24.04.2023 встановлено, що він засвідчує лише факт продажу ОСОБА_1 зазначеної вище квартири ОСОБА_2 . При цьому, заявницею не подано актуальних відомостей про власника вказаного вище майна станом на день подання заяви, що у свою чергу позбавляє суд можливості перевірити чи будуть порушені права інших осіб у зв`язку із застосуванням відподвіних заходів.

Вирішуючи питання щодо доцільності забезпечення позову у спосіб, про який просить представник заявниці адвокат Возна Ж.А., суд також враховує наступні правові позиції Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 в справі № 914/1570/20 (провадження №12-90гс20) вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

Верховний Суд у постанові від 24.02.2021 в справі № 755/5333/20, провадження №61-17180св20, вказав, що звертаючись із заявою про забезпечення позову, заявник повинен не лише навести, але й довести наявність підстав для вжиття заходів забезпечення цивільного позову, а також спроможну вірогідність саме таких обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Отже, при використанні механізму забезпечення позову, учасники спору мають належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначити обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Таким чином, виходячи з оцінки доводів щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, з урахуванням розумності, обґрунтованості й адекватності вимог щодо забезпечення позову до його пред`явлення, суд вважає, що у задоволенні заяви слід відмовити, оскільки представник заявниці ОСОБА_1 адвокат Возна Ж.А. не обґрунтувала у чому полягають об`єктивні ризики невиконання чи утруднення виконання майбутнього можливого рішення суду та не надала доказів, які б свідчили про те, що існує реальна загроза відчуження вказаного вище майна на користь третіх осіб.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 149, 150, 151, 152, 153, 260, 353 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви представника заявниці ОСОБА_1 адвоката Возної Жанни Анатоліївни про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С. Іллюк