У Х В А Л А

16 грудня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Журби С.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя шляхом визнання права власності на його 1/2 частку,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 19.07.2024 рокупозов задоволено. Не погоджуючись з рішенням суду 07.10.2024 року відповідач направила апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку, в якій просила скасувати судове рішення та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити частково. У апеляційній скарзі апелянт зазначила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якому посилається на те, що повний текст оскаржуваного рішення отримано її представником 09.09.2024 року.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Приписами ч. 2 ст. 354 ЦПК України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наведені апелянтом доводи поважності пропуску процесуального строку є обґрунтованими.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.07.2024 року було проголошено вступну і резолютивну частини оскаржуваного рішення, у якій суд зазначив про складення повного тексту протягом 10 днів. Отже, перебіг строку апеляційного оскарження розпочався з 29.07.2024 року та закінчився 28.08.2024 року. З пояснень відповідача вбачається, що повний текст рішення отримано її представником 09.09.2024 року. За даними Єдиного державного реєстру судових рішень повне судове рішення надіслано до реєстру 09.09.2024 року (https://reyestr.court.gov.ua/Review/121469775). Будь-які докази вручення копії оскаржуваного рішення апелянту чи його ознайомлення з матеріалами справи до зазначеної нею дати матеріали справи не містять. Апеляційна скарга направлена відповідачем 07.10.2024 року засобами поштового зв`язку, тобто в межах 30-ти денного строку після отримання копії повного тексту рішення суду.

За таких умов строк на апеляційне оскарження було пропущено з поважних причин, відтак є обґрунтовані підстави для його поновлення.

Разом з апеляційною скаргою відповідач подала клопотання про звільнення від сплати судового збору до ухвалення судового рішення на підставі частин 1 і 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». На обґрунтування своїх вимог зазначила, що перебуває за межами території України як біженка, має на утриманні трьох (3-х) дітей, предметом позову є захист житлових прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Вказана норма встановлює загальне правило, в той час як порядок вирішення даного питання врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від сплати судового збору, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому відповідачкою не було надано до суду доказів, які б засвідчували, що розмір судового збору, який необхідно сплатити у даній справі, перевищує 5 відсотків її річного доходу за попередній календарний рік. Факт перебування за межами території України та наявність статусу біженця у зв`язку з воєнним станом не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Крім того, відповідачем не надано докази того, що на її утриманні знаходяться діти віком до чотирнадцяти років, батько яких ухиляється від сплати аліментів. Посилання апелянта на те, що предметом позову є захист житлових прав, не може бути враховано апеляційним судом, оскільки у справі подано позов про поділ спільного сумісного майна подружжя шляхом визнання права власності на його 1/2 частку.

За таких умов, вищевказані твердження відповідача щодо наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору належними та допустимими доказами доведені не були.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне:

У відповідності до положень ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Вказані вимоги закону в даному випадку виконані не були, докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги не подані.

Відповідно до ч. 2, п. 6 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

В даному випадку за подання позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 13 420, 00 грн. Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги складає 20 130, 00 грн. (13 420, 00 грн. ? 150%). За таких умов, апелянту слід надати до суду інші докази звільнення від сплати судового збору або сплатити судовий збір у розмірі 20 130, 00 грн. за наступними реквізитами:

отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 0026010

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Документ про сплату судового збору має містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Підтвердження сплати судового збору (доплату) необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Відповідно до положень ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення заяви/скарги без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків. Якщо у визначений судом строк недоліки заяви/скарги будуть виправлені, заява/скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник/апелянт не усуне недоліки заяви/скарги у строк, встановлений судом, заява/скарга вважається неподаною і повертається такій особі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити, поновити процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 липня 2024 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 липня 2024 рокузалишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.О. Журба