Справа № 570/2891/24
Номер провадження 2/570/1054/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 року м.Рівне

Рівненський районний суд Рівненської області в особі судді Гладишевої Х.В.

за участю секретаря судового засідання Ганцева В.В.,

учасники справи:

позивач - не з`явився,

представник позивача - не з`явився,

представник відповідача - не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Рівненського районного суду Рівненської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

10 червня 2024 року ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся до Рівненського районного суду Рівненської області із позовною заявою до Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Короткий зміст заяв та клопотань по справі.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба, ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на право на земельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності КСП "Полісся" Жобринської сільської ради Рівненського району Рівненської області розміром 2,60 в умовних кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості). Спадщина після смерті ОСОБА_2 була прийнята, в силу положень ч.3 ст.1268 Цивільного кодексу України року, сином спадкодавця, його рідним дядьком, ОСОБА_3 .

Як стверджує позивач, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його дядько - ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на право на земельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності КСП "Полісся" Жобринської сільської ради Рівненського району Рівненської області розміром 2,60 в умовних кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), яку покійний фактично прийняв, але юридично не оформив після смерті матері.

Заявляє, що будь-яких спадкоємців після смерті дядька, ОСОБА_3 , які могли б прийняти спадщину, окрім нього немає, оскільки його дід (чоловік ОСОБА_2 ) - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батько (син ОСОБА_2 та рідній брат ОСОБА_3 ) - ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позивач стверджує, що коли він виявив бажання оформити свої права на спадкове майно, то в нотаріальній конторі йому пояснили, що він не зможе оформити свої спадкові права, оскільки, в документах, які підтверджують факт родинних відносин є розбіжності в написанні їхніх із спадкодавцями прізвищ. Окрім того, через юридичну необізнаність він вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті рідного дядька, оскільки йому не було відомо про факт наявності сертифікату на право на земельну частку (пай) від 30.05.1997 року серії РВ №0058971, про вищевказану земельну частку (пай) він дізнався із листа Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області від 08.05.2024 року за №29-17-0.2-2606/2-24.

З огляду на наведене, позивач просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 - була матір`ю ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ; встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець села Руда Красна Рівненського району Рівненської області є племінником ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 17 червня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Заявою позивача від 27 червня 2024 року недоліки позовної заяви було усунуто.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 28 червня 2024 року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначено підготовче засідання на 11 год. 00 хв. 15.08.2024 року.

У підготовче судове засідання 15.08.2024 учасники справи не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про дату та час судового засідання.

Представник позивача, адвокат Менік В.В. подав до суду заяву, в якій просив провести підготовче судове засідання у його відсутності.

13.08.2024 р. відповідачем подано клопотання про розгляд справи без їхньої участі. В даному клопотанні вказується, що Клеванська селищна рада не заперечує щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , розгляд справи просить проводити без представника селищної ради.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 15 серпня 2024 року зобов`язано приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Кутецьку Вікторію Володимирівну надати Рівненському районному суду Рівненської області належним чином завірені копії спадкових справ, заведених після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 08 год. 30 хв. 23 серпня 2024 року.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 23 серпня 2024 року задоволено клопотання позивача про виклик свідків, викликано у судове засідання, призначене на 20 вересня 2024 року о 09 год. 00 хв. свідків: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Додатково закрито підготовче провадження по справі.

20 вересня 2024 року оголошено перерву в судовому засіданні до 30 вересня 2024 року.

В судове засідання, призначене на 30 вересня 2024 року учасники справи не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про дату та час судового засідання, розгляд справи відкладено на 17 грудня 2024 року.

Представник позивача подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав в повному обсязі і просить позов задоволити , а справу розглянути за його відсутності.

Представник відповідача подав до суду заяву, в якій позовні вимоги визнавав, не заперечував проти задоволення позову, справу просив розглянути у його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вказане, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно 14 вересня 2012 року відділом ДРАЦС Рівненського районного управління юстиції.

На час смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на право на земельну частку (пай), яка перебуває у колективній власності КСП "Полісся" Жобринської сільської ради Рівненського району Рівненської області розміром 2,60 в умовних кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), що підтверджується листом Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області від 08.05.2024 року за № 929-17-0.2-2606/2-24.

Спадщина після смерті ОСОБА_2 була прийнята, в силу положень ч.3 ст.1268 Цивільного кодексу України року ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою виданою Відділом «Центр надання адміністративних послуг» Клеванської селищної ради від 13.05.2024 року за № 91195/09-01/24.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що вбачається із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно 14 вересня 2012 року відділом ДРАЦС Рівненського районного управління юстиції.

Будь-яких спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , які могли прийняти спадщину немає, оскільки дід позивача, чоловік ОСОБА_2 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а батько позивача, син ОСОБА_2 та рідній брат ОСОБА_3 , - ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується копіями свідоцтв про смерть, що долучені до позовної заяви.

Коли позивач виявив бажання оформити свої права на спадкове майно, то в нотаріальній конторі йому пояснили, що він не зможе оформити спадкові права, оскільки, в документах, які підтверджують факт родинних відносин є розбіжності в написанні їхніх із спадкодавцями прізвищ, що додатково підтверджується повідомленням приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Кутецької В.В. № 177/01-16 від 21 травня 2024 року.

У свідоцтві про народження позивача серії НОМЕР_3 його прізвище записано як " ОСОБА_8 ".

Прізвище батька позивача у свідоцтві про смерть серії НОМЕР_4 - записане як ОСОБА_8 , а при реєстрації актового запису про народження його прізвище було записане як " ОСОБА_9 ".

Також допущені помилки у написанні прізвища дядька: в свідоцтві про смерть серії НОМЕР_2 та при реєстрації актового запису про його народження він записаний як " ОСОБА_9 ".

Підтвердженням, того що покійна ОСОБА_2 була матір`ю ОСОБА_3 та того, що останній був ріднім дядьком позивача та факт правильного написання їхнього прізвища саме ОСОБА_8 є: свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ; лист Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області від 08.05.2024 року за № 929-17-0.2-2606/2-24; довідка видана Відділом «Центр надання адміністративних послуг» Клеванської селищної ради від 13.05.2024 року за № 91195/09-01/24; свідоцтво про смерть серія НОМЕР_5 ; свідоцтво про смерть серія НОМЕР_4 ; свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 ; довідка видана Відділом «Центр надання адміністративних послуг» Клеванської селищної ради від 14.05.2024 року за №1196/09-01/24.

Додатково факт родинних відносин було підтверджено в судовому засіданні показаннями свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які вказували, що позивач дійсно був внуком ОСОБА_2 та племінником ОСОБА_3 .

Як вбачається із повідомлення приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Кутецької В.В. № 274/01-16 від 22 серпня 2024 року, спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не заводилися.

В свою чергу, позивач бажає прийняти спадщину та отримати в нотаріуса свідоцтво про право на спадщину, однак після смерті дядька у шестимісячний строк не звернувся вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку із чим був змушений звернутися до суду із даним позовом.

Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами.

Норми права, які підлягають застосуванню при вирішенні спору та мотиви їх застосування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно ст.319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У частині першій статті 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту.

Схожий за змістом висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19).

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Відповідно до частини 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В статті 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

Згідно з частиною 1 статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, проте, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Як слідує з правової позиції Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17 жовтня 2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Так, частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем - це одностороннє вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Право відповідача на визнання позову повністю або частково є виявом принципів диспозитивності і змагальності.

Суд враховує, що Клеванська селищна рада Рівненського району Рівненської області є належним відповідачем по справі, оскільки має право на спадкове майно (у розумінні ст. 1277 ЦК України щодо відумерлості спадщини), інші спадкоємці відсутні, відповідач визнав позов, що в свою чергу підтверджує те, що вимоги позову і визнання їх відповідачем не суперечать закону та не порушують жодним чином права інших осіб, і не направлені на захист інтересів таких інших осіб.

Беручи до уваги вищенаведені обставини, викладені у позовній заяві пояснення позивача щодо родинних стосунків між ним і дядьком та пропуску ним строку для прийняття спадщини, які підтверджуються матеріалами справи, суд вважає, що зазначені обставини зумовили істотні труднощі для позивача щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд ввжає визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача, встановлення факту родинних відносин і визначення йому додаткового строку у два місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті її рідного дядька, котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Відомості, які б спростовували даний висновок суду, відсутні, а інше вирішення спору не відповідало б таким засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (ст.3 ЦК України).

Підстави для негайного виконання рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову по даній цивільній справі не застосовувалися.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 206, 247, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 - була матір`ю ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець села Руда Красна Рівненського району Рівненської області є племінником ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП - НОМЕР_6 ) уродженцю села Руда Красна Рівненського району Рівненської області додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати зі сплати судового збору залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Рівненського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_6 ;

відповідач: Клеванська селищна рада Рівненського району Рівненської області, місце знаходження: вул. Івана Франка, буд.20, с-ще Клевань Рівненського району Рівненської області; .

Повний текст рішення складено 23 грудня 2024 року.

Суддя Гладишева Х.В.