ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Провадження № 2/638/1866/24
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Яковлевої В.М.,
за участю секретаря судового засідання - Сікорського А.С.,
учасники справи:
відповідачі: ОСОБА_2 , Харківська міська рада,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 22.09.2023 року складено відповідний актовий запис № 140, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданим 22.09.2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції.
На день своєї смерті ОСОБА_3 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ,був зареєстрований та проживав один за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з реєстру територіальної громади міста Харкова, сформованої 05.10.2023 року, та відомостями про зареєстроване місце проживання з паспорту спадкодавця.
Після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилася спадщина, до складу якої входить право приватної власності на 1/5 частку квартири АДРЕСА_2 . Ці обставини підтверджуються свідоцтвом про право власності на житло від 16.07.1999 року № 1-99- 200372, який знаходиться у позивача.
Отже, ОСОБА_1 є спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , його рідною сестрою.
Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , немає. Батько спадкодавця ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , мати спадкодавця ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвами про їх смерть.
05.10.2023 року ОСОБА_1 звернулась до державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_3 .
Після перевірки факту заведеної спадкової справи нотаріусом за даними спадкового реєстру за заявою ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованої в книзі обліку і реєстрації спадкових справ № 627 від 05.10.2023, було заведено спадкову справу № 276/2023, що підтверджується відповідним витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 74224880 від 05.10.2023 року.
Також нотаріусом встановлено, що, згідно з Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74224947 від 05.10.2023 - спадкодавець заповіту не залишив.
Між тим, ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, отже, в матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують факт прийняття спадщини у встановленому порядку.
З цих підстав державний нотаріус Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Катерина Полтавська відмовила ОСОБА_1 у вчинення нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом по спадковій справі 276/2023 на майно ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , - на 1/5 частку квартири АДРЕСА_2 .
Причини відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутність заповіту, місце відкриття спадщини, відсутність заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори від інших спадкоємців та наявність спадкової справи підтверджуються постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.10.2023 № 372/02-31.
Строк на подання заяви після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сплинув 23.12.2022 року. В цей період факт смерті спадкодавця не був встановлений, тому позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, з урахуванням наступних обставин.
21.07.2022 року ОСОБА_1 звернулась до командира в/с НОМЕР_5 з проханням надати інформацію про статус зниклого безвісті 23 червня 2022 р. її рідного брата ОСОБА_3 , а також надати копію акта службового розслідування. ЦІ обставини підтверджуються зверненням від 21.07.2023 року, відправлення підтверджується описом вкладення до цінного листа від 21.07.2023 та чеком Укрпошти від року.
Відповідно до висновку експерта № 12-17-481-ОКЛ/22 проведено судово-медичну експертизу трупа невідомого чоловіка, що встановлений як ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , експертиза почата 23.09.2022 року та закінчена 20.09.2023 року. Ці обставини підтверджуються висновком експерта № 12-Г7-481-ОКЛ/22.
14.09.2023 року позивачка поховала спадкодавця ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про поховання № 5584 від 14.09.2023.
Таким чином, весь час з 23.06.2022 року позивач вчиняла активні дії щодо розшуку її рідного брата, зверталась до командира в/ч, правоохоронних органів, внаслідок чого було розпочато досудове розслідування кримінального провадження, і лише 23.09.2022 року експертом встановлено, що труп невідомого чоловіка належить її брату ОСОБА_3 .
Отже, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки не знала достовірно, що спадкодавець помер, відповідний актовий запис про смерть складено лише 22.09.2023 року.
Просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк, прийняття спадщини після смерті рідного брата в три місяці від дня набрання законною сили рішенням суду.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 грудня 2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 лютого 2024 року прийнято до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01 липня 2024 року клопотання сторони позивача про поновлення строку на подання клопотання про залучення співвідповідача задоволено.
Ухвалено повернутися при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини на стадію підготовчого засідання.
Клопотання ОСОБА_1 про залучення співвідповідача у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено.
До участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залучити співвідповідачем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 вересня 2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
Представник позивачки подала заяву про проведення розгляду справи за її відсутності та за відсутності позивачки. Проти заочного рішення не заперечують.
У судове засідання інші учасники справи не з`явились, про час, дату та місце судового засідання повідомлені своєчасно та належним чином відповідно до вимог статті 128 ЦПК України.
Будь - яких інших заяв та клопотань учасники справи не подали.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку.
Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 22.09.2023 року складено відповідний актовий запис № 140, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданим 22.09.2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції.
На день своєї смерті ОСОБА_3 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований та проживав один за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з реєстру територіальної громади міста Харкова, сформованої 05.10.2023 року, та відомостями про зареєстроване місце проживання з паспорту спадкодавця.
Після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилася спадщина, до складу якої входить право приватної власності на 1/5 частку квартири АДРЕСА_2 , що підтверджуються свідоцтвом про право власності на житло від 16.07.1999 року № 1-99- 200372, який знаходиться у позивача.
Позивачка ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується паспортом на ім`я позивача, свідоцтвом про народження ОСОБА_4 серія НОМЕР_2 , виданим 20.12.1963 року Комінтернівським ВРАЦС м. Харків, з якого вбачається, що її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; зміна прізвища зі « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 » підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_3 , виданим 21.03.1987 року Московським бюро ВРАЦС м. Харкова.
Отже, ОСОБА_1 є спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , його рідною сестрою.
Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , немає. Батько спадкодавця ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , мати спадкодавця ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвами про їх смерть.
05.10.2023 року ОСОБА_1 звернулась до державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_3 .
Після перевірки факту заведеної спадкової справи нотаріусом за даними спадкового реєстру за заявою ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованої в книзі обліку і реєстрації спадкових справ № 627 від 05.10.2023, було заведено спадкову справу № 276/2023, що підтверджується відповідним витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 74224880 від 05.10.2023 року.
Також нотаріусом встановлено, що згідно з Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74224947 від 05.10.2023 - спадкодавець заповіту не залишив.
Між тим, ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, отже, в матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують факт прийняття спадщини у встановленому порядку.
З цих підстав державний нотаріус Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Катерина Полтавська відмовила ОСОБА_1 у вчинення нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом по спадковій справі 276/2023 на майно ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , - на 1/5 частку квартири АДРЕСА_2 .
Причини відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутність заповіту, місце відкриття спадщини, відсутність заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори від інших спадкоємців та наявність спадкової справи підтверджуються постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.10.2023 № 372/02-31.
Згідно зі змістом постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.10.2023 № 372/02-31, 05 жовтня 2023 року мною, ОСОБА_9 , державним нотаріусом Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори на підставі заяви ОСОБА_1 було заведено спадкову справу №276/2023 після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 , який на момент смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
В результаті аналізу наданих документів було встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 22.09.2023року. На момент смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова, сформованої 05.10.2023 рроку. Разом з померлим на день смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.
05.10.2023 року ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_3 , а саме на 1/5 (одну п`яту) частку квартири АДРЕСА_2 .
Після перевірки факту відсутності заведеної спадкової справи за даними Спадкового реєстру, що підтверджується відповідною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74223960 від 05.10.2023 року, за заявою ОСОБА_1 про видачу свідоцтва по право на спадщину за законом, зареєстрованої в книзі обліку і реєстрації спадкових справ №627 від 05.10.2023 року, було заведено спадкову справу № 276/2023, що підтверджується відповідним Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 74224880 від 05.10.2023 року.
Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74224947 від 05.10.2023 року - спадкодавець заповіту не залишив.
Згідно з пунктом 4.14 Розділу 4 Глави 10 вищевказаного Порядку при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.
Згідно з пунктом 4.1. Розділу 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусам України, при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування осіб, які подали заяви про видачу свідоцтва.
Відповідно до статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти або не прийняти її. Згідно з частиною 1 статті 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Вказана заява згідно зі статтею 1270 ЦК України подається протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.
В матеріалах спадкової справи відсутні документи, які підтверджують факт ОСОБА_10 спадщини у встановленому порядку та подання нею відповідної заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до частини 1 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частина 3 вказаної статті визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк, для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Виходячи з викладеного, керуючись главою 13 розділу І, Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, ст. 5,49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус відмовила ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом по спадковій справ 276/2023 на майно ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 , - на 1/5 (одну п`яту) частку квартири АДРЕСА_2 , оскільки в матеріалах спадкової справи відсутні документи, що підтверджують факт прийняття нею спадщини у встановленому порядку.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).
Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.
Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На підставі доказів, поданих позивачкою на підтвердження поважності причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини після рідного брата судом встановлено, що строк на подання заяви після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сплинув 23.12.2022 року. В цей період факт смерті спадкодавця не був встановлений, тому позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, за наступних обставин.
21.07.2022 року ОСОБА_1 звернулась до командира в/с НОМЕР_5 з проханням надати інформацію про статус зниклого безвісті 23 червня 2022 р. її рідного брата ОСОБА_3 , а також надати копію акта службового розслідування. ЦІ обставини підтверджуються зверненням від 21.07.2023 року, відправлення підтверджується описом вкладення до цінного листа від 21.07.2023 та чеком Укрпошти від року.
Відповідно до висновку експерта № 12-17-481-ОКЛ/22, проведено судово-медичну експертизу трупа невідомого чоловіка, що встановлений як ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , експертиза почата 23.09.2022 року та закінчена 20.09.2023 року. Ці обставини підтверджуються висновком експерта № 12-Г7-481-ОКЛ/22.
14.09.2023 року позивачка поховала спадкодавця ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про поховання № 5584 від 14.09.2023.
Таким чином, весь час з 23.06.2022 року позивач вчиняла активні дії щодо розшуку її рідного брата, зверталась до командира в/ч, правоохоронних органів, внаслідок чого було розпочато досудове розслідування кримінального провадження, і лише 23.09.2022 року експертом встановлено, що труп невідомого чоловіка належить її брату ОСОБА_3 .
Отже, у позивачки виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки не знала достовірно, що спадкодавець помер, відповідний актовий запис про смерть складено лише 22.09.2023 року.
Судом досліджено надані матеріали спадкової справи спадкової справи 276/2023, з яких вбачається, що 05 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подала заяву, в якій зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_10 помер її брат - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Після його смерті залишилася спадщина, що складається з права власності на 1/5 (одну п`яту) частку квартири АДРЕСА_2 . Спадкоємцем є ОСОБА_1 , дочка спадкодавця.
Повідомила, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки не була зареєстрована з померлим на день його смерті за однією адресою та не подавала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.
Син спадкодавця, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , заяву про прийняття до нотаріальної контори не подавав, згідно ст. 1268 Цивільного Кодексу України - спадщину фактично не прийняв, місцезнаходження його не відоме.
Інших спадкоємців, передбачених законом України, в тому числі інших дітей, у спадкодавця немає.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 № 487/2375/18, від 17.02.2020 № 357/732/19, від 27.02.2020 у справі № 419/3788/17, від 21.05.2020 у справі № 404/251/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Наведений перелік не є вичерпним та дозволяє застосування до спірних правовідносин аксіоми цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».
Враховуючи обставини справи, зокрема початок перебігу строку для прийняття спадщини, відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, перебування ОСОБА_3 у складі Збройних Сил України, який до теперішнього часу проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_4 « ІНФОРМАЦІЯ_5 » ЗСУ у період воєнного стану, пов`язаного з військовою агресією РФ проти України, перебував у зоні бойових дій та зник безвісти, що є непереборними обставинами, які виникли в період строку для прийняття спадщини, продовжували існувати до моменту звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, та вочевидь перешкоджали позивачці у визначений законом строк та у встановленому законом порядку прийняти спадщину за заповітом після смерті рідного брата, суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини за законом після смерті брата пропущено з поважних об`єктивних причин, пов`язаних з перебуванням на військовій службі у складі ЗСУ у період воєнного стану в Україні.
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Відповідна правова позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставин справи, виходячи з принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку про наявність підстав для надання додаткового строку на подання заяви після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сплинув 23.12.2022 року.
Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Отже всі зазначені обставини у сукупності, на думку суду, мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачкою заяви про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, що перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
При цьому, суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі (SERKOV v. UKRAINE) «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASE OF NOVIK v. UKRAINE) «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhan v. Turkey) «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі та визначення ОСОБА_1 додаткового строку 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного брата.
Керуючись ст. 2, 4, 10, 12-13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 353-354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 , у три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивачка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , фактичне місце проживання ВПО: АДРЕСА_5 , СК «Юність».

Відповідач - ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 .

Відповідач - Харківська міська рада, , адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст судового рішення складено 23 грудня 2024 року.

Суддя В. М. Яковлева