КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 грудня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача судової палати з розгляду цивільних справ Слюсар Т.А., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження, перевіривши в порядку апеляційного оскарження клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року у складі судді Бабко В.В.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка та жінки без шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу в період часу з січня 2014 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Судові витрат покладено на позивача. Повний текст рішення складено 06 листопада 2024 року.

03 грудня 2024 року через підсистему «Електронний суд» Міністерство оборони України подало апеляційну скаргу, яка містить клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги до завершення розгляду справи в апеляційному порядку.

Вивчивши зазначене клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Міністерство оборони України не надало суду належних та допустимих доказів, що їх майновий стан перешкоджає сплаті судового збору та жодним чином не обґрунтувало своє клопотання. Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору слід відмовити, а апеляційну скаргу залишити без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Сума судового збору, яка підлягала сплаті під час подання позову складала 1 211 грн 20 коп.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1 816 грн 80 коп (1 211,20 х 150%).

Враховуючи положення п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», скаржнику необхідно здійснити сплату судового збору в розмірі 1 816 грн 80 коп, на наступний розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Суду необхідно надати оригінал квитанції.

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 357 ЦПК України, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити скаржнику право протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути виявлені недоліки.

У випадку невиконання вимог ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною й підлягатиме поверненню.

Суддя: