Справа №705/2890/20
2/705/187/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2024 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої - судді Гудзенко В.Л.

при секретарі судового засідання Юрченко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним, розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Уманського міськрайонного суду Черкаської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним, розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на нерухоме майно.

17 жовтня 2024 року у судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, причини її неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, заяви про проведення розгляду справи у її відсутність до суду не надходило. Разом з тим, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що було надіслано на адресу позивача повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

24 грудня 2024 року у судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, причини її неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, заяви про проведення розгляду справи у її відсутність до суду не надходило. Разом з тим, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що було надіслано на адресу позивача повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Судом вжито передбачених процесуальним законодавством заходів для повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, також направлення судових повісток за місцем проживання позивача.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18)).

Крім того, на офіційному сайті Судової влади http://court.gov.ua/assignments/ в розділі «Список судових справ, призначених до розгляду» дата та місце розгляду справи були вказані одразу після призначення справи до розгляду в судовому засіданні.

У судове засідання відповідач та його представник адвокат Прудивус М.А. не з`явилися. Від представника відповідача до суду надійшла заява про неможливість явки в судове засідання у зв`язку з відрядженям.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов`язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів (п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України).

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду в разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід зазначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача (частина п`ята статті 223, пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК), позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПК та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК).

З урахуванням вищевикладеного, у зв`язку з тим, що у даній справі позивач не подала до суду ні заяви про розгляд справи за її відсутності, ні повідомила про неявку та про поважність причини такої неявки, то у суду не має передбаченої процесуальним законом можливості розгляду позовних вимог, тому суд вбачає підстави для залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним, розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на нерухоме майно - без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним, розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.Л. Гудзенко