УХВАЛА

24 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 754/19298/21

провадження № 61-16237ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, на постанову Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шкода Олександр Миколайович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кирилюк Дмитро Володимирович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та визнання недійсними торгів,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), Шаткевич Н. О., Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського А. М., треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шкода О. М., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кирилюк Д. В., в якому просила суд:

- визнати недійсними електронні торги за лотом 499428 з продажу трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати недійсним протокол №561659 проведення електронних торгів

від 01 грудня 2021 року з реалізації «Іпотека: Трикімнатна квартира АДРЕСА_2 »;

- визнати недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського А. М. у виконавчому провадженні № 65785404 від 03 грудня 2021 року про реалізацію предмета іпотеки: «Іпотека: Трикімнатна квартира АДРЕСА_2 »;

- скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів за реєстровим № 586, видане 06 грудня 2021 року на ім`я ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу

Кирилюк Д. В.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 62081206 від 06 грудня 2021 року, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кирилюк Д. В.;

- витребувати на користь ОСОБА_1 від ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 22 вересня 2023 року позов задоволено частково.

Визнано виконавчий напис вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шкодою Олександром Миколайовичем від 11.06.21 р. у відношенні ОСОБА_1 , зареєстрований в реєстрі за №3733, таким, що не підлягає виконанню.

Визнано недійсними електронні торги за лотом 499428 з продажу трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним протокол №561659 проведення електронних торгів від 01.12.21 року з реалізації «Іпотека: Трикімнатна квартира АДРЕСА_2 ».

Визнано недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича у виконавчому провадженні №65785404 від 03.12.21 року про реалізацію предмета іпотеки: «Іпотека: Трикімнатна квартира АДРЕСА_2 ».

Скасовано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів за реєстровим №586, видане 06.12.21 року на ім`я ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кирилюк Дмитром Володимировичем.

Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 62081206 від 06.12.2021, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кирилюк Дмитром Володимировичем.

Витребувано на користь ОСОБА_1 від ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року, апеляційні скарги ОСОБА_3 , приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського А. М. задоволено частково.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 вересня 2023 року скасовано в частині задоволених позовних вимог та ухвалено в частині скасованого рішення нове рішення про відмову у задоволенні позову. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

05 грудня 2024 року через підсистему Електронний Суд представник

ОСОБА_1 - адвокат Васильєв П. С. подав до Верховного суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року, в якій просив суд скасувати оскаржене судове рішення в частині відмови у задоволені позову та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розміру.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Безпосередньо у касаційній скарзі викладено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що предметом позову у справі № 754/19298/21 є захист житлових прав. Крім того, зазначила, що на даний час не працює та перебуває у складному майновому становищі.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені заявником доводи не дають достатніх підстав для звільнення її від сплати судового збору у даній справі, оскільки не надано достатніх доказів на підтвердження її майнового стану за попередній календарний рік (2023 рік). Такими доказами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідки банків тощо.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Крім того, аналіз рішень у Єдиному державному реєстрі судових рішень, свідчить, що при зверненні до суду з позовом ОСОБА_1 сплатила судовий збір у визначеному судом першої інстанції розмірі у сумі 14 707, 58 грн.

За наведених обставин Верховний Суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, тому відмовляє у задоволенні клопотання.

Питання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру або відстрочення сплати буде вирішено судом після надання документів про розмір доходу заявника за попередній (2023) рік та її майновий стан.

Таким чином, для встановлення розміру доходів за попередній календарний рік заявник має можливість надати відомості (довідку) із Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих та/або отриманих доходів ОСОБА_1 за 2023 рік, яку можливо отримати, зокрема і онлайн через веб-портал «Дія» https://diia.gov.ua/services/dovidka-pro-dohodi.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Отже недоліки касаційної скарги необхідно усунути шляхом надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 23 532, 13 грн (14 707, 58 грн х 200% х 0,8) або документів, що підтверджують підстави для відстрочення або звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, зокрема документів про розмір доходу заявника за повний попередній (2023) рік та її майновий стан.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Касаційна скарга подана в електронній формі, проте доказів надсилання листом з описом вкладення касаційної скарги іншим учасникам справи заявником не надано, як не надано і відомостей про доставку їм документів до електронного кабінету в підсистемі Електронний Суд чи вручення особисто під підпис.

Повідомлення сформоване засобами електронної пошти не є належним доказом надсилання касаційної скарги з доданими матеріалами учасникам справи.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду доказів надсилання листом з описом вкладення всім учасникам справи, касаційної скарги з додатками або доказів доставки їм касаційної скарги з додатками до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний Суд.

Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подачу касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року у справі № 754/19298/21.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, на постанову Київського апеляційного суду

від 06 листопада 2024 року у справі № 754/19298/21 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 та/або її представнику копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян