Справа №676/8821/23
Номер провадження 2/676/812/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Швець О.Д.

з участю секретаря Михайловської І.А.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янець-Подільський цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Кам`янець-Подільської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Кам`янець-Подільської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася з позовом до Кам`янець-Подільської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно. В обгрунтування позовних вимог вказує, що перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 з 08.08.1992 р. по 10.11.2005 р. В період перебування у шлюбі, ОСОБА_4 , будучи членом ЖБК № 24 «Кооператор», вніс за спільні кошти пайовий внесок на будівництво квартири та в подальшому отримав ордер на отримання житла квартири за адресою АДРЕСА_1 (теперішня адреса АДРЕСА_2 ). Пайові внески були сплачені в повному обсязі в період шлюбу. Однак ОСОБА_4 свідоцтво про право власності на квартиру не отримав. Районною державною адміністрацією було видано ордер № 75 від 13.04.2001 р. на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК № 34 від 25.01.1999 р. та розпорядження РДА № 87/99 р. від 12.02.1999 р. 10.11.2005 р. шлюб з ОСОБА_4 був розірваний. Після розірвання шлюбу продовжили проживати однією сім`єю, вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 загинув. Звернувшись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спдащину в зв`язку з тим, що неможливо встановити факт родинних відносин, а також у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих доркументів та роз`яснила про необіхність вирішення питання спадкування в суді. Просить визнати за ОСОБА_2 право власності на частину квартири АДРЕСА_3 .

ОСОБА_3 звернувся з зустрічним позовом до Кам`янець-Подільської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно. В обгрунтувнаня позову зазаначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спдащина на квартиру, розташовану за адресою АДРЕСА_2 . На час смерті батька він був неповнолітній, тому прийняв спадщину в силу ст. 241 ЦК України. Нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що відсутній правовстановлюючий документ на квартиру та роз`яснила про необіхність вирішення питання спадкування в суді. Просить визнати за ОСОБА_3 право власності на частину квартири АДРЕСА_3 після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сокіл, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області.

Рух справи.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 грудня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 травня 2024 року здійснено перехін при розгляді цивільної справи №676/8821/23 на стадію підготовчого засідання та прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Кам`янець-Подільської міської ради про визнання права власності на спадкове майно об`єднати в одне провадження з позовом ОСОБА_2 до Кам`янець-Подільської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно та присвоїти номер справи № 676/8821/23.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 серпня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

Представник позивача в суді позов підтримала, просить задовольнити. Проти задоволення зустрічного позову не заперерчила.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`яився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, просить позов задовольнити. Проти задоволення позову ОСОБА_2 не заперечив.

Представник Кам`янець-Подільської міської ради в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення позову не заперерчує.

Заслухавши представника позивача ОСОБА_2 адвоката Олійник Т.В., дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Обставини справі, встановлені судом.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірваний 10.11.2005 р., що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу Серія НОМЕР_1 від 10.11.2005 р.

В шлюбі народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2 від 19.06.2015 р.

Відповдіно довідки ОСББ «Терем, 76» в квартирі АДРЕСА_4 зареєстрвоані та проживають: ОСОБА_4 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_2 , дружина, ОСОБА_3 син.

За заявою ОСОБА_2 заведена спадкова справа до майна ОСОБА_4 , що підтверджується матеріалами спадкової справи № 62/2023, витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 73781941 від 31.08.2023 р.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на квартиру, розташовану за адресою АДРЕСА_2 .

Приватний нотаріус Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Цвіляк А.О. листом № 1-5/02-14/62/2023 від 31.08.2023 р. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину та роз`яснила необхідність звернення з позовом до суду для встановлення факту родинних відносин або для встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а також визнанння права власності на спадкове майно.

ОСОБА_4 за життя свідоцтво про право власності на квартиру не отримав.

ОСОБА_2 відмовлено в реєстрації права власності на спірну квартиру, що підтверджується рішенням про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень № 65707691 від 08 грудня 2022 р.

Норми права, застосовані судом.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) відфізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини, відповідно до статті 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (1217 ЦК України).

Згідно із статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно з положеннями статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до статті 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку.

Відповідно до статті 28 Кодексу про шлюб та сім`ю України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від начала рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу. Суд може визнати майно, нажите кожним із подружжя під час їх роздільного проживання при фактичному припиненні шлюбу, власністю кожного з них.

Відповідно до статті 29 Кодексу про шлюб та сім`ю України якщо між подружжям не досягнуто згоди про спосіб поділу спільного майна, то за позовом подружжя або одного з них суд може постановити рішення: про поділ майна в натурі, якщо це можливо без шкоди для його господарського призначення; про розподіл речей між подружжям з урахуванням їх вартості та частки кожного з подружжя в спільному майні; про присудження майна в натурі одному з подружжя, з покладенням на нього обов`язку компенсувати другому з подружжя його частку грішми. При цьому суд також бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу. Поділ спільного майна подружжя може бути проведений як під час перебування в шлюбі, так і після розірвання шлюбу. Для вимоги про поділ майна, яке є спільною сумісною власністю розведеного подружжя, встановлюється трирічний строк позовної давності.

Норми статей 57, 60 СК України встановлюють загальні принципи нормативно-правового регулювання відносин подружжя щодо належного їм майна, згідно з якими майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Майно, набуте кожним з подружжя до шлюбу, є особистою приватною власністю кожного з них.

Конструкція норми статті 60 СК України свідчить про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Разом із тим, зазначена презумпція може бути спростована й один із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, в тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує.

Відповідно до частини першої статті 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Тлумачення наведених норм матеріального права дає можливість дійти висновку, що кошти подружжя, як і інше майно, набуте у шлюбі, належать їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не спростовано відповідними доказами.

Презумпція спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу, може бути спростована й один із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, у тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумції, покладається на того з подружжя, який її спростовує.

Статтею 16 Закону України «Про власність» визначено, що майно, нажите подружжям за час шлюбу, належить їм на праві спільної сумісної власності. Здійснення ними цього права регулюється цим Законом і КпШС України.

Частиною 2 статті 12 Закону України «Про власність» встановлено, що громадянинна буває права власності на доходи відучасті в суспільному виробництві, індивідуальної праці, підприємницької діяльності, вкладення коштів у кредитні установи, акціонерні товариства, а також на майно, одержане внаслідок успадкування або укладення інших угод, не заборонених законом.

Відповідно ст. 15 Закону України «Про власність» член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чиіншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Громадянин, який став власником цього майна, має право розпоряджатися ним на свій розсуд: продавати, обмінювати, здавати в оренду, укладати інші угоди, не заборонені законом.

Відповідно до ст. 19-1 ЗУ «Про кооперацію» член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону.

Висновки суду.

Пунктом 6-1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 року № 9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) роз`яснено, що відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про власність» при внесенні паю в ЖБК за рахунок коштів, одержаних внаслідок сумісної праці сім`ї члена кооперативу, паєнагромадження, а після повного внесення паю - квартира є спільною сумісною власністю членів сім`ї, якщо інше не було установлено письмовою угодою між ними.

Матерілами справи підтверджується, що ОСОБА_4 був членом ЖБК № 4 «Кооператор».

03.04.2001 р. Кам`янець-Подільською РДА видано ОСОБА_4 ордер № 75 на житлове приміщення за адресою АДРЕСА_1 в будинку житлово-будівельного кооперативу № 4 „Кооператор" на родину з трьох осіб: ОСОБА_4 (чоловік), ОСОБА_2 (дружина), ОСОБА_5 (донька).

Ордер виданий на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК №34 від 25.01.1999 р., затвердженого розпорядженням голови Кам`янець-Подільської РДА № 87/99 від 12.02.1999 р.

Згідно даних ОСББ «Терем,76» № 46 від 16.12.2015 р. пайові внески по квартирі АДРЕСА_4 сплачені.

Рішенням виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради № 1212 від 05.11.2015 р. виконком вирішив переоформити особовий рахунок з ОСОБА_4 на ОСОБА_2 , 1970 року народження, склад сім`ї 2 особи, в тому числі син ОСОБА_3 , 1999 року народження, на трикімнатну квартиру АДРЕСА_4 загальною площею 65,5 кв.м., житловою площею 36,6 кв.м. з усіма зручностями (підстава: у зв`язку з смертю ОСОБА_4 (свідоцтво про смерть від 19.06.2015 р.).

Оскільки пайові внески за спірну квартиру були повністю сплачені у період шлюбу, тому відносно цього майна діє презумпція, воно є спільною сумісною власністю подружжя і підлягає поділу в порядку ч. 2 статті 71 СК України.

Враховуючи, що свідоцтво про право власності за життя ОСОБА_4 не було отримано, тому обраний спосіб захисту є обгрунтованими, а позовні вимоги ОСОБА_2 такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи, що ОСОБА_2 має право на частку в спірній квартирі як частка в спільному подружжі, ОСОБА_3 є спадкоємцем першої черги, прийняв спадщину, так як на час відкриття спадщини був неповнолітнім, суд приходить до висновку про задоволення позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно технічного паспорта та довідки-характеристики з інвентаризаційної справи МБТІ №985 від 17.08.2023 р. на квартиру АДРЕСА_4 загальною площею 65,5 кв.м., житловою 36,6 кв.м., складається з коридору площею 11,8 кв.м., ванни площею 2,6 кв.м., вбиральні площею 1,3 кв.м., кухні площею 8,2 кв.м., кімнат площею 8,9 кв.м., 11,8 кв.м., 15,9 кв.м., балкону площею 2,3 кв.м., лоджії площею 2,7 кв.м.

Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Керуючись ст. 4, 12, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1216-1220, 392, 1261, 1296 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до Кам`янець-Подільської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Кам`янець-Подільської міської ради про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на частину квартири АДРЕСА_3 .

Визнати за ОСОБА_3 право власності на частину квартири АДРЕСА_3 після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сокіл, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Кам`янець-Подільська міська рада, , юридична адреса: майдан Відродження, 1, м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області.

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 19 вересня 2024 року.

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Швець О.Д.