Справа № 504/4361/23
Провадження №2/523/6150/24
У Х В А Л А

"10" грудня 2024 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Мурманової І.М.

за участю секретаря судових засідань Бєлік Л.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду № 6 в м. Одесі заяву позивача ОСОБА_1 про прийняття до розгляду уточненої позовної заяви в порядку ст. 49 ЦПК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Комінтернівського районного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна колишнього подружжя. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 04.12.1993 року між нею та відповідачем у справі було зареєстровано шлюб, який було розірвано на підставі рішення суду від 03.08.2015 року.

Позивач зазначає, що за час перебування у шлюбі у 1996 році за спільні кошти було придбано майно у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 . Рішенням виконкому Дмитрівської сільської Комінтернівського району Одеської області від 22.04.1999 року було видано свідоцтво про право власності на житловий будинок.

Позивач зазначає. що після розірвання шлюбу, вони з чоловіком примирились та продовжували проживати разом, жити однією сім`єю та вести спільне господарство до теперішнього часу. За час спільного проживання вони придбали автомобіль Kia Rio 2008 року виписку.

Протягом останнього часу чоловік став казати, що будинок та все інше майно є його особистою власністю, став виганяти позивача з будинку, застосував фізичну силу. Позивач зазначає, що відповідач порушив її права, оскільки здійснив реєстрацію будинку на своє ім`я, чим порушив правовий режим спільної сумісної власності.

На підставі викладеного просить: встановити факт проживання однією сім`єю з 03.08.2015 року по 12.09.2023 року; визнати житловий будинок з господарськими спорудами, присадибну ділянку та автомобіль об`єктами спільної сумісної власності подружжя; поділити спільне майно шляхом визнання за кожним по частині; припинити право спільної сумісної власності; стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Розпорядженням в.о. голови Комінтернівського районного суду Одеської області П.В. Доброва від 23.09.2024 р. цивільну справу передано на розгляд до Суворовського районного суду м. Одеси з підстав передбачених п. 2 ч. 1 ст. 31 ЦПК України.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 08 жовтня 2024 року цивільну справу прийнято до розгляду та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

На адресу суду 13.11.2024 року (вх. № 37791) за підписом позивача ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява. Згідно уточненої позовної заяви позивач просить:

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 03.08.2015року по 12.09.2023 рік;

Визнати житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 та присадибну земельну ділянку розміром 0.25га, кадастровий :03:001:0006, та автомобіль KIA RIO 2008року випуску - об`єктами права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

Поділити майно спільної сумісної власності подружжя шляхом:

визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 право власності на 1/2 (одну другу) частину земельної ділянки розміром 0.25 га, кадастровий номер: :03:001:0006, на якій розташований житловий будинок;

стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 1/2 частину ринкової вартості автомобіля KIA RIO 2008 року випуску;

залишити автомобіль KIA RIO 2008року випуску - у користуванні ОСОБА_2 :

Стягнути з Відповідача на користь Позивачки понесені нею судові витрати (а.с.105-106).

Також, разом з уточненим позовом позивач надала клопотання про призначення експертизи (а.с.108).

Клопотання про витребування доказів (а.с.109).

Не погоджуючись з уточненим позовом, на адресу суду 10.12.2024 року (вх. № 40866) надійшов відзив на позовну (уточнену) заяву, за підписом представника відповідача адвоката Поночовної Т.Б. (а.с.122-126).

Клопотання про залишення уточненої позовної заяви без руху та відмови у прийняття її до розгляду та в призначенні автотоварознавчої експертизи (а.с.127-128).

Також, надійшло клопотання за підписом адвоката Поночовної Т.Б. про долучення до матеріалів справи доказів (а.с.129-139).

Також, клопотання про виклик свідків (а.с.140-141).

Та, клопотання про відкладення слухання справи (а.с.142-143).

В підготовче засідання призначене на 10 грудня 2024 року сторони не з`явились.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бабков Вадим Дмитрович звернувся із заявою про можливість розгляду справи за його відсутності, згідно якої зазначив, що просить суд прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог (а.с.152).

Отже, судом встановлено, що сторони про час та місце слухання справи повідомлені, представник позивача надав заяву про слухання справи за його відсутності, представник відповідача надав заяву про відкладення слухання справи, за сімейними обставинами.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку щодо можливість розгляду питання про прийняття до розгляду заяви про уточнення позову за відсутності учасників провадження, що не призведе до порушення прав учасників провадження.

Отже, дослідивши заяву про уточнення позовних вимог, яка подана до суду 13.11.2024 року за вх. № 37791 суд дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до положення ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого засідання, зокрема є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України, якою визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмірі позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до визначених частиною 3 статті 49 ЦПК України процесуальних прав та обов`язків сторін до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Основними елементами, що визначають сутність позову, являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів і просить постановити судове рішення; ця вимога опосередковується спірними правовідносинами суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу; такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Суд же має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Зміна предмету позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Зміна підстав позову означає зміну обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, визначені у статті 49 ЦПК України процесуальні права та обов`язки сторін передбачають:

право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог (п.2 ч.2 ст.49);

право змінити предмет позову (ч.3 ст.49);

право змінити підстави позову (ч.3 ст.49).

Реалізуючи передбачені статтею 49 ЦПК України процесуальні права та виконуючи вказані у цій нормі обов`язки, позивач має право подати до суду письмову заяву:

про збільшення розміру позовних вимог в порядку пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України;

про зменшення розміру позовних вимог в порядку пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України;

про зміну предмету позову в порядку частини 3 статті 49 ЦПК України;

про зміну підстав позову в порядку частини 3 статті 49 ЦПК України.

Цивільний процесуальний кодекс України не передбачає такого формулювання як «уточнена» позовна заява, «уточнення позовних вимог», «нова редакція» позовної заяви тощо.

Разом з цим, позивач ОСОБА_1 подану нею 13.11.2024 року позовну заяву назвала «уточненою», що не відповідає вимогам статті 49 ЦПК України, оскільки такі не передбачають право позивача на подання «уточненої» позовної заяви.

Тобто, подана уточнена позовна заява не відповідає вимогам ст. 43, 49 ЦПК України, оскільки, є такою що не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства України. Суд позбавлений можливості самостійно приймати рішення щодо обставин даної заяви, а саме, того, що позивач змінив предмет чи підстави позову, збільшив чи зменшив розмір позовних вимог.

З урахуванням зазначеного, подана заява про уточнення позовних вимог не може бути прийнята судом до розгляду з підстав її невідповідності вимогам ст. 49 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49,84,189,247,258,260,353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті уточненого позову за підписом позивача ОСОБА_1 від 13.11.2024 року з підстав його невідповідності вимогам ст. 49 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу про його право в порядку передбаченому цивільно-процесуальним кодексом України на подання заяви про збільшення або зменшення позовних вимог/ зміну предмету або підстав позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: