Справа № 629/5242/24
Провадження № 2-п/629/27/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.12.2024 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Цендри Н.В., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення, суд, -

ВСТАНОВИВ:

11.12.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 04.10.2024 року по цивільній справі №629/5242/24 за позовною заявою Комунального підприємства «Житлова управляюча компанія» Лозівської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення, управління багатоквартирним будинком та вивезення (перевезення та захоронення) твердих побутових відходів.

В обґрунтування вказав, що категорично не погоджується з даним рішенням. У вказаній справі вони не отримували судові повістки, копії ухвали про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками. З 01.08.2021 по початок воєнних дій, вони, безвиїзно працювали у місті Харкові і за місцем реєстрації комунальні послуги не отримували. Крім того, з початку війни вони були вимушені евакуюватись. Водночас, в опалювальний сезон 2022 року, до його завершення, у місті Лозова було припинено теплопостачання, а також, після ракетної атаки на місто Лозова Харківської області, яка відбулась 20.05.2022 року, їх квартира постраждала та перебуває у технічно непридатному стані. Також зазначила, що Постановою КМУ від 5 березня 2022 року №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» заборонено стягувати заборгованість за житлово-комунальні послуги, що утворилась після 24 лютого 2022 року з дати початку по дату завершення бойових дій або тимчасової окупації територій, де знаходиться житлове або нежитлове приміщення, будинок. Тому вважають, що заява стягувача про безспірне стягнення з них заборгованості є необґрунтованою.

Відповідачі у судове засідання не з`явився, надали заяву в якій просили визнати причини пропуску явки поважними, оскільки мешкають в іншій місцевості. Заяву про скасування заочного рішення підтримують та просять скасувати і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просила справу розглядати за її відсутності, про перегляд заочного рішення заперечує в повному обсязі, у зв`язку з тим що боржники знали про існування боргу та неодноразово були повідомлені про наявність боргу як в телефонному, так і в досудовому паперовому попередженні.

В силу ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву та матеріали вищезазначеної цивільної справи, оцінивши докази у їх сукупності, судом були встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Заочним рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 04.10.2024 року задоволено позовні вимоги Комунального підприємства «Житлова управляюча компанія» Лозівської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення, управління багатоквартирним будинком та вивезення (перевезення та захоронення) твердих побутових відходів у розмірі 35964,40 грн., а також судових витрат у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення відповідач зазначає, що вони не були належним чином повідомлені про розгляд справи, оскільки не отримували судових повісток та ухвали про відкриття провадження у справі, копії позовної заяви з додатками.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачі двічі викликалися у судове засідання судовими повістками рекомендованою кореспонденцію, які були направлені на адресу відповідачів, зазначену у позовній заяві. Проте конверти були повернуті на адресу суду з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». З заяви про перегляд заочного рішення вбачається, що відповідач вказує адресу реєстрації таку ж саму на яку направлялись судові повістки з документами.

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Крім того, у постанові від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 Верховний Суд зазначав, що наявна у справі довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду.

Таким чином, в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України відповідачів було повідомлено про відкриття провадження у справі у належний спосіб та надіслано копію позовної заяви з додатками, за адресою відомого зареєстрованого місця проживання відповідачів, що є місцем розташування належного відповідачам на праві власності майна, зазначеного у позовній заяві та перевіреного судом.

Крім того, інформація щодо судового розгляду справи є загальнодоступною, оскільки розміщена на офіційному сайті суду «Судова влада». З наданих відповідачами документів до заяви про перегляд заочного рішення, вбачається, що відповідачі мають можливість і користуються офіційним сайтом «Судова влада».

З огляду на викладене, суд вважає, що в межах розгляду даної справи судом було дотримано процедуру повідомлення відповідачів про відкриття провадження у справі та роз`яснення процесуальних прав сторони судового розгляду відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Також, пунктом 1 Постанови КМУ № 206 від 05.03.2022 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» передбачено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється зокрема: стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, утвореної після 24 лютого 2022 р. з дати виникнення можливості бойових дій/початку бойових дій по дату припинення можливості бойових дій/завершення бойових дій на територіях, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, споживачів та/або членів їх сімей, які покинули своє місце проживання та надали виконавцю комунальних послуг, управителю багатоквартирного будинку, іншій уповноваженій співвласниками особі у паперовій або електронній формі довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Докази про те, що відповідачі надали виконавцю комунальних послуг у паперовій або електронній формі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, до суду надані не були.

Таким чином, в порушення вимог ст.81 ЦПК України відповідачі не навела у своїй заяві обставини і не надала докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та які можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Заявник в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України не вказала та не надала жодного доказу, в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, але не був врахований судом під час ухвалення заочного рішення.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд немає законних підстав для скасування заочного рішення, отже у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 284-285, 287-288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя Наталія ЦЕНДРА