УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Муратової С.О., за участю секретаря Драгана О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), подану його представником адвокатом Андренком Вячеславом Юрійовичем (адреса: м. Харків, пров. Чумацький, 4) про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), подану його представником адвокатом Андренком Вячеславом Юрійовичем (адреса: м. Харків, пров. Чумацький, 4) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_2 ) про визнання недійсним договору дарування, -

установив:

22.11.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить визнати недійсним договір дарування від 13.11.2019, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лавіндою Наталією Олександрівною та зареєстрований в реєстрі за №3935; відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення права власності на земельну ділянку площею 0.0121 га кадастровий номер :08:001:0186, розташовану за адресою: АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ; стягнути з відповідачів в рівних частинах на користь позивача понесені витрати по справі.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2024, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.11.2024 позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору дарування залишено без руху та надано позивачу 5-денний строк, з дня отримання цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, у зв`язку з тим, що позивач не сплатив судовий збір, та 04.12.2024 позивачем надано заяву, в якій він зазначив, що є інвалідом ІІ групи, на підтвердження чого надав копію пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 .

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.12.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

19.12.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшла заява представника позивача про забезпечення позову, в якій заявник просить заборонити відчуження майна, що належить на праві власності відповідачу ОСОБА_4 , а саме: земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер 310136600:08:001:0186, площею 0,0121 га.

На обґрунтування заяви представник позивача зазначає, зокрема, що позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договору дарування земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер 310136600:08:001:0186, площею 0,0121 Га., укладений 13.11.2019, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лавіндою Н.О. та зареєстрований в реєстрі за № 3935. Предметом оспорюваного ним договору є земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер 310136600:08:001:0186, площею 0,0121 га, що на теперішній час зареєстрований за ОСОБА_4 , який є відповідачем у даній справі. На теперішній час відповідач ОСОБА_4 має необмежену правову фактичну можливість здійснити відчуження зазначеного майна, що призведе до неможливості фактичного виконання рішення суду в частині застосування наслідків недійсності правочинів та повернення сторін до стану, що існував до їх вчинення. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Як зазначалось у позові, підставою для звернення з позовом до суду стало відчуження відповідачкою ОСОБА_2 цього майна з метою недопущення належного виконання рішення суду по справі № 953/21128/19. Тобто відповідачі вже вчиняли дії направлені на відчуження, цього майна, що змусило позивача звертатись з даним позовом до суду.

Суд розглядає вказану заяву відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, тобто не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.

Частиною першою та другою статті 150 ЦПК України встановлено перелік видів забезпечення позову, зокрема позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до вимог частини третьої статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 18.05.2021 у справі №944/1748/20.

При розгляді заяв про забезпечення позову суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 11.08.2022 у справі № 522/1514/21.

Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Зазначений висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 в справі № 753/22860/17.

Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення.

Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Даний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07.09.2022 у справі №490/7508/20.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 20.11.2024, ОСОБА_4 на праві власності належить земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер 310136600:08:001:0186, площею 0,0121 Га.

Вивчивши подану позовну заяву, з урахуванням обставин справи, на які посилається позивач, враховуючи, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, що передбачено підставою для вжиття заходів забезпечення позову, відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд, на підставі закону вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, тому суд вважає необхідним вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони відчуження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер 310136600:08:001:0186, площею 0,0121 га, що належить відповідачу ОСОБА_4 до вирішення судом справи по суті.

Ні підставі викладеного, керуючись ст. 149-153, 260, 353 ЦПК України, -

Ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), подану його представником адвокатом Андренко Вячеславом Юрійовичем (адреса: м. Харків, пров. Чумацький, 4) про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), подану його представником адвокатом Андренко Вячеславом Юрійовичем (адреса: м. Харків, пров. Чумацький, 4) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_2 ) про визнання недійсним договору дарування задовольнити.

В порядку забезпечення позову заборонити відчуження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер 310136600:08:001:0186, площею 0,0121 га, що належить відповідачу ОСОБА_4 до вирішення судом справи по суті.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Копію ухвали для виконання направити сторонам, третім особам по справі відповідно для відома та виконання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Представник позивача: адвокат Андренко Вячеслав Юрійович (адреса: м. Харків, пров. Чумацький, 4).

Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_3 ).

Відповдач: П`ятницький Юрій Євгенович (адреса: 61009, м. Харків, вул. Лазьківка-Лужок, буд. 8).

Суддя Муратова С.О.