СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/639/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі Шило М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Святошинської районної в м.Києві державної адміністрації (03115, м.Київ, просп.Перемоги, 97), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей Святошинської в м.Києві районної державної адміністрації (03115, м.Київ, вул.Гната Юри, 9, кім.422) про визнання незаконним та скасування розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

23.10.2023 р. адвокат Паруль Ю.О., яка представляє інтереси позивача, звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить визнати незаконним та скасувати розпорядження Святошинської районної в м.Києві державної адміністрації від 10.10.2023 р. №685 «Про визначення способів участі у вихованні дитини гр. ОСОБА_2 ».

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26.10.2023 р. позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 16.11.2023 р. відкрито провадження у справі вирішено проводити розгляд справи в загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 20 лютого 2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

У судове засідання 16.07.2024 р. позивач, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду не з`явився. Представником позивача подано клопотання про відкладення судового засідання

У судове засідання 22.10.2024 р. позивач, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду не з`явився. Представником позивача подано клопотання про відкладення судового засідання.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи, в тому числі позивача.

Зокрема, ч. 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Згідно з положеннями частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст. 128-131 ЦПК України.

За приписами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Учасник судової справи наділений як правами, так і специфічними обов`язками. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За правилами пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи наведені обставини та положення закону, суд доходить висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Крім того, результати системного аналізу вищевказаних п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчать про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне, тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано з дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, суд може залишити позовну заяву без розгляду в разі повторної (другої підряд) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, незважаючи на причини неявки в судове засідання.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі N 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі N 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі N 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі N 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі N 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі N 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі N 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі N 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі N 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі N 658/1141/18 та від 11 березня 2021 року у справі N 558/9/18.

Суд зауважує, що неявка позивача є перешкодою у розгляді справи, оскільки сам законодавець визначив порядок розгляду справ у даній категорії як загальний і участь позивача та надання ним пояснень є суттєвою складовою у розгляді справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, приймаючи до уваги недостатність у матеріалах справи доказів для ухвалення законного та обґрунтованого рішення, суддя вважає за доцільне залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257, 260, 261, 352, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Святошинської районної в м.Києві державної адміністрації (03115, м.Київ, просп.Перемоги, 97), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей Святошинської в м.Києві районної державної адміністрації (03115, м.Київ, вул.Гната Юри, 9, кім.422) про визнання незаконним та скасування розпорядження, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє права позивача повторно звернутися до суду з даним позовом після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцати днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова