?? Справа № 366/2634/24??
Провадження № 2/366/758/24??
РІШЕННЯ?

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ?

??

18 листопада 2024 року??????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????? ???????????????? с-ще Іванків??

Іванківський районний суд Київської області у складі судді Корчкова А.А., за участю секретаря судового засідання Іванової Л.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ?до Поліської селищної?ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,?

?ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог:?

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Поліської селищної ради Вишгородського району Київської області (далі Відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову Позивач зазначив, що? ІНФОРМАЦІЯ_1 ?померла його?мати, ОСОБА_2 . Після смерті матері відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна, а саме земельної ділянки розміром 1,2247 га, кадастровий номер: :05:000:0126 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Звернувся до Іванківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, отримав відмову нотаріуса у заведенні спадкової справи, оскільки Позивач пропустив шестимісячний строк для її прийняття.?

Позивач пояснює, що не встиг це зробити з об`єктивних причин, оскільки на час смерті матері позивач не проживав разом з нею та йому не було відомо про існування спадкового майна.

Отримавши копію державного акту на земельну ділянку, Позивач звернувся до державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. з приводу прийняття спадщини, проте отримав відмову у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, тому відновлення додаткового строку необхідно для оформлення спадщини.

До того ж Позивач стверджує, що не знав і не здогадувався, що є певний термін часу для такого звернення, і що він його пропустив, вважає себе такою особою, що прийняла спадщину, а зазначені обставини є поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини.

Також Позивач наголошує на тому, що спору про спадкування немає, а сама спадщина не визнана відумерлою, тому він має право на її прийняття як спадкоємець.

Оскільки іншого способу відновити пропущений строк не має, Позивач звернувся із даним позовом до суду та просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері, терміном два місяці.

Рух справи:??

30.08.2024 позовна заява надійшла до суду.??

04.09.2024 ухвалою суду за правилами загального позовного провадження відкрито провадження у справі. Підготовче судове засідання призначене на 21.10.2024 та відкладено на 18.11.2024.??

Позиції сторін:??

У підготовче судове засідання сторони не з`явились, про розгляд справи повідомлені вчасно, належним чином.

Позивач, при зверненні до суду в позові зазначив про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити повністю.

Відповідач 30.10.2024 звернувся з заявою до суду про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає та просить задовольнити їх в повному обсязі.

Керуючись ч. 3 ст. 211, ст. 223 ЦПК України, суд розглядає справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У відповідності до ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Встановлені судом обставини справи та відповідні їм правовідносини:

Дослідивши позовну заяву та матеріали справи, судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Нівецьке Вишгородського району Київської області?померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 02.11.2021 серія НОМЕР_1 , актовий запис № 703 /а.с.5/.

З довідки Старостинського округу № 2 Виконавчого комітету Поліської селищної ради Київської області № 58 від 08.08.2022 вбачається, що ОСОБА_2 , 1930 р.н. на день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала одна у с. Нівецьке Вишгородського району Київської області.

На день смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, у вигляді земельної ділянки розміром 1,2247 га, кадастровий номер: :05:000:0126, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована: Київська область Поліський району Орджонікідзенська с/р, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 246053, виданим 19.04.2006 на підставі розпорядження голови Поліської районної державної адміністрації № 23 від 02.02.2006 /а.с.9/).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на зазначене спадкове майно.

Позивач, ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 /а.с.6/.

Позивач, як спадкоємець за законом померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , звернувся до державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. з приводу прийняття спадщини, проте йому було відмовлено у заведенні спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 784/02-31 від 27.08.2024 /а.с.7/).

За даними Іванківської державної нотаріальної контори, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Причиною пропуску Позивачем обумовленого шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 . Позивач зазначає те, що йому не було відомо про наявність зазначеного спадкового майна у матері, оскільки мати проживала одна у с. Нівецьке Вишгородського району Київської області. До того ж Позивач не знав і не здогадувався, що є певний термін часу для такого звернення, і що він його пропустив, та вважав себе такою особою, що прийняла спадщину. Спору про спадкування немає, а сама спадщина не визнана відумерлою, тому Позивач має право на її прийняття як спадкоємець.

Оскільки державним нотаріусом Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. Позивачу було відмовлено у заведенні спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку, визначеного ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, він змушений звернутись до суду для його додаткового встановлення.

Відповідно до положень ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 81 зазначеного вище Кодексу передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п.24 Постанови Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані докази та аргументи є належними та допустимими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідачем у клопотанні від 30.10.2024 зазначено що заперечень щодо задоволення позову не мають, що суд розцінює як визнання позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання Відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання Відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання Відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Визначаючи строк, який буде необхідним позивачу для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд враховує те, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан з 24.02.2022 на 30 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався та діє і на теперішній час.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачами, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, а також відсутність інших спадкоємців, які б претендували на зазначене спадкове майно, суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження та приходить до висновку про задоволення позову, визнаючи поважними зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, є підставою для визначення додаткового строку (два місяці), достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Встановлено, що Позивач має обґрунтовані сподівання на набуття права власності на спадкове майно. Відмова Позивачу у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини призведе до невиправданого втручання у його право на набуття та володіння спадковим майном. Ця обставина свідчитиме про пряме порушення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що запобігання такого порушення є додатковою підставою для задоволення позову.

Судовий збір:

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судом встановлено, що Позивачем при поданні позову до суду сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн. Однак, оскільки Позивач у позовних вимогах зазначив, що всі судові витрати у справі згоден нести сам, то в силу ст.13 ЦПК України, де зазначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, судовий збір з Відповідача на користь Позивача не стягується.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 13, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:?

Позов ОСОБА_1 до Поліської селищної?ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судовий збір залишити за Позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 23.12.2024 року.

Повне найменування сторін:??

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;?

Відповідач: Поліська селищна рада, код ЄДРПОУ: 04361723, адреса: вул. Воздвиженська, 84, смт Красятичі, Вишгородського району Київської області, 07053.?

?

Суддя Анатолій КОРЧКОВ