Провадження № 2/205/5461/24
У Х В А Л А

23 грудня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсиббанк» про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

16 грудня 2024 року представник позивача ОСОБА_2 сформував у системі «Електронний суд» вищевказану позовну заяву, яка зареєстрована канцелярією суду 19 грудня 2024 року.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити також поштові індекси сторін.

У порушення зазначених вимог закону, представник позивача не зазначив поштовий індекс позивача, а якщо вказана інформація невідома представнику позивача, про це потрібно зазначити.

Також пунктами 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Разом з тим, звертаючись до суду представник позивача з позовною заявою про звільнення майна з-під арешту у прохальній частині позовної заяви просить суд визнати припиненою іпотеку будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 і земельної ділянки на якій знаходиться визначене нерухоме майно площею 0,0504 га, за укладеним ОСОБА_3 із АТ «Укрсиббанк» договором іпотеки № 97364 від 18 січня 2011 року, та скасувати записи № 10725339 і №10725383 про накладання заборони на нерухоме майно на об`єкти обтяження.

Враховуючи вищезазначене, представнику позивача необхідно усунути недоліки позовної заяви та зазначити з якими вимогами саме звертається позивач та чи подає позовну заяву про звільнення майна з-під арешту, чи про визнання припиненою іпотеку.

Крім того, представник позивача звертається до суду в інтересах ОСОБА_1 , тоді як у позовній заяві зазначає, що вона діє в інтересах малолітніх спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , як законний представник, однак до суду представник позивача звертається саме в інтересах ОСОБА_1 , а не в інтересах ОСОБА_1 , як законного представника ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Також представник позивача посилається на смерть ОСОБА_3 , з яким було укладено договір іпотеки, але не надає документ, який підтверджує його смерть.

Таким чином, представнику позивача ОСОБА_2 необхідно визначитись із нормами закону та уточнити норми матеріального права діючого законодавства, на які він посилається в обґрунтування своїх позовних вимог, враховуючи відповідні обставини та докази, визначивши правові підстави для звернення до суду із вказаною позовною заявою.

Окрім того, представником позивача усупереч п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви, лише вказано про часткове знаходження у позивача оригіналів документів, без зазначення яких саме.

Більш того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн. станом на час подання позову позивачем, а у разі подання позовної заяви через «Електронний суд» у розмірі 968,96 грн.).

З тексту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач заявляє три вимоги немайнового характеру, а саме просить суд: визнати припиненою іпотеку будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки на якій знаходиться визначене нерухоме майно площею 0,0504 га, за укладеним ОСОБА_3 із АТ «Укрсиббанк» договором іпотеки № 97364 від 18 січня 2011 року; скасувати запис № 10725339 в Державному реєстрі іпотек про реєстрацію іпотеки на об`єкт обтяження: а саме вищевказаного будинку; скасувати запис № 10725383 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про накладання заборони на нерухоме майно на об`єкти обтяження вищевказану земельну ділянку.

Відповідно до положень постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Однак, позивачем не виконано зазначені вимоги закону, оскільки представником позивача до позовної заяви додано документ на підтвердження сплати судового збору лише в розмірі 968,96 грн.

Таким чином, за подання вказаної позовної заяви до суду ОСОБА_1 необхідно доплатити по 968,96 грн. ще за дві вимоги немайнового характеру, а всього 1 937,92 грн., та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи зазначене, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання їй строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсиббанк» про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.