Рішення

Іменем України

23 грудня 2024 року

смт Краснопілля

справа № 578/739/24

провадження № 2/578/254/24

Краснопільський районний суду Сумської області у складі: головуючого судді Косар А. І. розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Краснопілля Сумського району Сумської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу578/739/24

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ФІЗИЧНА ОСОБА-ПІДПРИЄМЕЦЬ ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

предмет позову: спір про стягнення заборгованості за договором оренди

учасники судового процесу:

секретар судового засідання Литвин А. В.

і установив:

У липні 2024 року ФІЗИЧНА ОСОБА-ПІДПРИЄМЕЦЬ /далі - ФОП/ ОСОБА_1 через представника в системі «Електронний суд» звернувся до Краснопільського районного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що 12.06.2024 між ФОП ОСОБА_1 (орендодавець) та ОСОБА_2 (орендар) укладено договір оренди №А00182371, за умовами якого орендодавець зобов`язався передати, а орендар - прийняти в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання, сплачувати орендну плату за його користування, і по закінченню терміну оренди повернути зазначене майно орендодавцю.

Вказує, що орендна плата за користування обладнанням розраховується на підставі розцінок орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати, зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування (п.2.1. Договору).

Стверджує, що в рамках дії договору, згідно акту передачі обладнання в оренду на строк з 12.06.2024 по 13.06.2024 орендодавець передав орендарю в оренду обладнання, а саме: Молоток відбійний HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка) вартістю 115 329.57 грн, вартість оренди обладнання 500.00 грн/доба, що підтверджується Актом передачі обладнання в тимчасове користування від 12.06.2024 (додаток №1 до договору).

В порядку застосування умов Договору, орендарем було внесено гарантійний платіж у розмірі 3 000.00 грн та 5 500.00 грн предоплати вартості оренди за 1 добу.

З урахуванням ненадходження від орендаря на рахунок орендодавця станом на 13.06.2024 100% передоплати за користування обладнанням понад встановлений термін та непогодження сторонами наступного терміну оренди, Договір орендим припинив свою дію та відповідно закінчився термін оренди 13.06.2024.

Вказує, що відповідачем допущено порушення зобов`язання за договором оренди та не повернуто обладнання та не сплачена орендна плати за період фактичного користування обладнанням. Зазначає, що в порядку досудового врегулювання на адресу орендаря було направлено повідомлення (вимогу) за договором оренди від 24.07.2024 з вимогами негайно повернути обладнання та погасити заборгованість по орендній платі, однак вимога була залишена без реагування. Вказує, що станом на 25.07.2024 розмір заборгованості відповідача за договором оренди становить 157 429. 57 грн, з яких вартість неповернутого за договором оренди №А00182371 від 12 червня 2024 року обладнання у розмірі 115 329.57 грн; 42 100.00 грн (41 доба х 550х2/доба) сума неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за період з 14.06.2024 по 25.07.2024 3 000.00 грн гарантійного платежу (п. 7.2 Договору оренди).

Враховуючи вищевикладене, просить стягнути з ОСОБА_2 у свою користь 157 429, 57 грн заборгованості, з яких 115 329,57 грн вартість обладнання, 42 100,00 грн сума неустойки, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 259.44 грн (1 574 грн *коефіцієнт 0,8).

Процесуальні дії у справі

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2024 справу № 578/739/24 призначено головуючому судді Алевтині Іванівні Косар.

На виконання положень частини 6 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК/, 30.08.2024 суд отримав з реєстру територіальної громади відповідь №00038-104/1663 від 8.08.2024 щодо адреси реєстрації відповідача ОСОБА_2 .

02 вересня 2024 року Ухвалою Краснопільський районний суд Сумської області /дал - суд/ прийняв позовну заяву та відкрив провадження у справі з розглядом справи в порядку загального позовного провадження, призначив підготовче засідання.

19 листопада 2024 року Ухвалою суд закінчив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 18 грудня 2024 року.

18 грудня 2024 року Ухвалою суд постановив провести заочний розгляд справи.

18 грудня 2024 року у порядку статті 268 ЦПК у судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення 23.12.2024 (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Аргументи учасників справи

Судовий розгляд проведено за відсутності сторін.

Позивач в судове засідання не з`явився, згідно матеріалів цивільної справи у позовній заяві просить суд розглянути справу у відсутність сторони позивача, позов підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідачпро день, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повістки - повідомлення за зареєстровани місцем проживання, конверт з рекомендованим повідомленням повернувся без вручення адресату з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Отже, лише відповідач за власним волевиявленням не скористався правом отримати кореспонденцію від суду, а тому відповідач вважається таким, що повідомлений про перебування справи на розгляді. Неотримання відповідачем ухвали суду та копії позовної заяви з додатками відбулося саме з його вини. Відповідач, у разі незнаходження за його адресою реєстрації, повинен був докласти зусиль про отримання поштової кореспонденції за цією адресою. Крім того, неотримання ухвали суду відповідачем у вказаному випадку не може бути причиною для порушення законного права позивача на розумний строк розгляду його справи. У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/15442/17 та від 04.12.2018 у справі №921/32/18. Крім того, Верховний Суд в постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 зазначив, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Відповідач у визначений судом строк не подав відзив.

Виходячи з цього, в силу частини восьмої статті 178, частини першої статті 280 ЦПК суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам частини другої статті 247 ЦПК.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Установлено, що 12.06.2024 між ФОП ОСОБА_1 (орендодавець) та ОСОБА_2 (орендар) укладено договір оренди №А00182371, за умовами якого орендодавець зобов`язався передати, а орендар - прийняти в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання, сплачувати орендну плату за його користування, і по закінченню терміну оренди повернути зазначене майно орендодавцю.

Пунктом 1.2. договору оренди визначено, що найменування обладнання, що передається в оренду, його комплектація, заставна вартість, ціна оренди, мінімальний строк оренди вказуються у відповідних додатках до цього договору, який є невід`ємною частиною договору.

Орендна плата за користування обладнанням розраховується на підставі розцінок орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати, зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування (п. 2.1. договору).

Відповідно до п.2.2 договору оренди, вартість оренди, зазначена у відповідному додатку, дійсна й не підлягає зміні орендодавцем за умови 100% передоплати орендарем вартості оренди за весь період, зазначений сторонами в акті передачі обладнання в тимчасове користування.

В силу п.3.1. договору оренди, орендар проводить передоплату за оренду обладнання у розмірі 100% на підставі відповідного додатку до договору не пізніше дати передачі обладнання в оренду.

Згідно з п.3.3 договору оренди, гарантійний платіж означає платіж по забезпеченню виконання орендарем зобов`язань за цим договором, та сплачується орендодавцеві, не пізніше дати передачі обладнання в оренду. Розмір гарантійного платежу зазначається у відповідному додатку і повертається орендарю на умовах, визначених цим договором. Гарантійний платіж знаходиться у орендодавця без нарахування будь-яких відсотків. Гарантійний платіж орендодавець самостійно використовує у випадку несплати орендної плати, та/або компенсує за рахунок гарантійного платежу будь-які збитки, заподіяні з вини орендаря, та/або зараховує у якості штрафної санкції (п.3.3.1. договору оренди).

Відповідно до п. 3.4 договору оренди, у випадку продовження терміну оренди або часу фактичного користування обладнанням, орендар зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну за користування обладнанням за наступний період оренди. Оплата нараховується з наступного дня, що слідує за датою закінчення попереднього терміну оренди. Оплата за продовження терміну оренди проводиться в день, що відповідає даті закінчення попереднього терміну оренди.

Початок перебігу строку оренди кожної одиниці обладнання, зазначеного у відповідному додатку до цього договору, за який нараховується орендна плата, відраховується з дати передачі обладнання за актом передачі обладнання в тимчасове користування (п. 4.1. договору).

Термін оренди обладнання розраховується як різниця між датою приймання обладнання з оренди й датою передачі в оренду, за умови 100% повернення обладнання в технічно справному незабрудненому стані (п. 4.3 договору).

В силу п. 4.4 договору, при намірі орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право, зокрема відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити орендаря (в т.ч. в телефонному режимі або за допомогою електронної пошти). Орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві збитки (вартість обладнання) протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання (п.4.4. договору).

Згідно з п.5.5 договору оренди, орендар повинен повернути обладнання в день i час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до цього договору та/або в акті передачі, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення обладнання строк, у визначених договором випадках.

Відповідно до п. 7.1 договору оренди, за невиконання або неналежне виконання умов даного договору сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України.

Відповідно до п. 7.2 договору оренди, за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди зазначеного в акті передачі обладнання в тимчасове користування додатку до договору орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки.

Відповідно до п. 7.6.1 договору оренди, у передбачених в п. 7.6 договору випадках нарахування неустойки припиняється з дня слідуючого за днем оплати орендарем виставленого орендодавцем рахунку та підписання сторонами акту повернення обладнання.

В силу п.8.3 договору оренди, несвоєчасне або неповне внесення орендної плати, є зокрема підставою для дострокового розірвання договору з боку орендодавця.

Відповідно до Акту ГЮ000004941 від 12 червня 2024 року передачі обладнання у тимчасове користування, орендодавець передав орендарю в тимчасове користування обладнання: Молоток відбійний HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка), строк оренди: з 12.06.2024 по 13.06.2024. Гарантійний платіж становить 3 000.00 грн.

Відповідно до додатку №1 до договору оренди обладнання №А00182371 від 12.06.2024 вартість обладнання, що передається в оренду складає 115 329.57 грн. Вартість оренди обладнання становить 550.00 грн/доба.

Згідно прибуткового касового ордеру №3240 від 12.06.2024 підтверджено здійснення орендарем передоплати вартості оренди на суму 3 550.00 грн.

В порядку досудового врегулювання на адресу орендаря було направлено повідомлення (вимогу) від 25.07.2024 за Договором оренди №А00182371 від 12.06.2024 з вимогою повернути обладнання вартістю 115 329.57 грн. У випадку неповернення орендованого обладнання компенсувати 115 329.57 грн вартості обладнання.

Мотивувальна частина

Позиція Суду

Згідно з пунктом 6 статті 3 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) справедливість, добросовісність та розумність належать до загальних засад цивільного законодавства.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК).

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2019 в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення сторонами перед судом переконливості поданих доказів є конституційною гарантією (стаття 129 Конституції України).

Відповідно до норм статей 12, 13, 81 ЦПК, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною другою статті 78 ЦПК встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд доходить висновку, що позов ФОП ОСОБА_1 підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Суд, та застосовані норми права

Між сторонами склались зобов`язальні правовідносини, які виникли із договору оренди та регулюються главою 58 ЦК, а також загальними нормами Цивільного кодексу щодо зобов`язань.

Щодо стягнення вартості обладнання.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК).

У статті 626 ЦК закріплено поняття договору, яким є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (частина третя статті 626 ЦК).

Статтею 627 ЦК передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною першою статті 628 ЦК передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 ЦК договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Тлумачення статті 629 ЦК свідчить, що в ній закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду).

З урахуванням принципів цивільного права, зокрема, добросовісності, справедливості та розумності, сумніви щодо дійсності, чинності та виконуваності договору (правочину) повинні тлумачитися судом на користь його дійсності, чинності та виконуваності.

Частиною першою статті 638 ЦК встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно з частинами першою, другою, четвертою статті 631 ЦК строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Частинами першою-третьою статті 639 ЦК встановлено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами.

Відносини найму (оренди) врегульовані главою 58 ЦК.

Відповідно до статті 759 ЦК за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Відповідно до статті 761 ЦК, право передання майна у найм має власник речі або особа, якій належать майнові права. Наймодавцем може бути також особа, уповноважена на укладення договору найму.

Згідно з вимогами частин першої, п`ятої статті 762 ЦК за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

За змістом частини першої статті 763 ЦК договір найму укладається на строк, встановлений договором.

Отже, орендар за цим договором набуває статусу титульного володільця на певний строк, тривалість якого визначається домовленістю сторін, законом (у тому випадку, коли законом установлені максимальні (граничні) строки, а орендодавець і орендар не встановили строк оренди чи встановили більший строк) та їх волею про розірвання договору.

Таким чином, умова про строк користування майном обумовлена суттю самих відносин оренди.

У цій справі суд установив, що 12.06.2024 між ФОП ОСОБА_1 (орендодавець) та ОСОБА_2 (орендар) укладено договір оренди №А00182371, за умовами якого орендодавець передав орендарю в тимчасове оплатне користування обладнання: Молоток відбійний HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка), строк оренди: з 12.06.2024 по 13.06.2024.

Факт підписання та укладення договору сторонами не оспорювався та не спростований.

Також, встановлено, що позивач виконав умови договору оренди та 12.06.2024 передав відповідачу Молоток відбійний HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка), про що свідчить акт передачі обладнання у тимчасове користування.

В даному акті визначено загальну вартість обладнання: 115 329.57 грн. Гарантійний платіж, 3 000.00 грн, мінімальний строк оренди 1 доба. До сплати 3 550.00 грн

В додатку №1 до договору оренди обладнання №А00182371 від 12.06.2024 визначено вартість оренди Молотка відбійного HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка), що передається в оренду складає 115 329.57 грн. Вартість оренди обладнання становить 550.00 грн/доба.

Прибутковим касовим ордером №3240 від 12.06.2024 підтверджено здійснення орендарем передоплати вартості оренди на суму 3 550.00 грн.

Фат отримання Молотка відбійного HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка) відповідачем не заперечено.

Згідно з частиною першою статті 785 ЦК, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Відповідно до п. 5.4 договору №А00182371 від 12.06.2024 про оренду майна, орендар повинен повернути обладнання в день закінчення терміну оренди або за письмовою вимогою орендодавця, шляхом підписання акту повернення обладнання з тимчасового користування.

Пунктом 5.4.2 договору закріплено, що до підписання сторонами акту повернення, обладнання вважається таким, що знаходиться у користуванні орендаря та не повернуто орендодавцю. У випадку, коли обладнання, яке повертається орендарем орендодавцю, прибуло на склад орендодавця без супроводу орендаря, орендодавець має право встановити та засвідчити факт повернення обладнання одноособово, навіть якщо акт повернення не є підписаний орендарем.

Всупереч умовам договору акт приймання (передачі) Молотка відбійного HILTI TE1000 AVR, 12,5 кг, 26 дж, патрон NE-S (бокс+пика+змазка), не складений.

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували факт повернення отриманого обладнання відповідачем чи певних окремих частин, з яких комплектується обладнання, позивачу матеріали справи не містять.

Таким чином, відшкодування вартості неповернутого предмету найму не суперечить нормам цивільного законодавства та умовам укладеного договору №А00182371 від 12.06.2024, а тому позов в частині відшкодування вартості неповернутого обладнання у розмірі 115 329.57 грн підлягає задоволенню.

Щодо стягнення неустойки.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК).

В силу положень статті 526 ЦК, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 610 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно зі статтею 611 ЦК у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Звертаючись до суду з позовом позивач просив стягнути неустойку за період з 14.06.2024 по 25.07.2024 у розмірі 42 100.00 грн (41 доба х 550х2/доба) 3 000.00 грн (гарантійний платіж).

Пунктом п. 7.2 договору оренди передбачено, що за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди зазначеного в акті передачі обладнання в тимчасове користування додатку до договору орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки.

Відповідно до п. 7.6.1 договору оренди, у передбачених в п. 7.6 договору випадках нарахування неустойки припиняється з дня слідуючого за днем оплати орендарем виставленого орендодавцем рахунку та підписання сторонами акту повернення обладнання.

Відповідно до частини першої статті 785 ЦК, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Відповідно до частини другої статті 785 ЦК, якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення.

Факт повернення орендованого обладнання відповідачем не доведений.

З огляду на свободу договору, яка передбачена стст 6, 627 ЦК, сторони на власний розсуд визначили строк дії договору оренди, а також передбачили право наймодавця звернутись до відповідача з вимогою про сплату штрафних санкцій у виді неустойки /п.7.2. договору/.

У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 559/1605/18 зроблено висновок, що: «тлумачення статті 627 ЦК свідчить, що за загальним правилом обсяг договірної відповідальності регулюється в Цивільному кодексі України нормами, які мають диспозитивний характер. Тобто, сторони при укладенні конкретного виду договору можуть регулювати їх самостійно».

При цьому договір оренди обладнання та його умови в судовому порядку не оскаржувався, не визнавався недійсним, а тому є таким, що відповідає волевиявленню сторін та відповідно до статей 628, 629 ЦК є обов`язковим до урахування.

Відповідно до вимог частин 3 та 4 статті 12 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК).

Частинами першою-третьою статті 13 ЦПК передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З урахуванням наведеного суд доходить висновку, що ФОП ОСОБА_1 має право звернутись до суду за захистом своїх порушених прав, які мають бути ефективно захищені шляхом стягнення забргованості за договором оренди. Такий спосіб захисту є належним, ефективним і правомірним і в повній мір відповідає правовій природі цивільних відносин, що існують між Позивачем і Відповідачем.

Отже, позов є обґрунтованим і підставним до задоволення.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Щодо розподілу судових витрат

Ставка судового збору за подання до суду фізичною особою підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір». Ціна позову становить 157 429.57 грн, тому судовий збір за подання такого позову має бути сплачений у розмірі 1 574.29 грн /1 відсоток ціни позову/.

Вказаний позов подається в електронній формі та сформований в системі «Електронний суд», тому на підставі частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір», та з урахуванням правової позиції, викладеної 16 листопада 2022 року Великою Палатою Верховного Суду при розгляді справи № 916/228/22, до зазначеного розміру судового збору застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У цій справі за подачу позову про стягнення заборгованості у загальному розмірі 157 429.57 грн позивачем сплачений судовий збір в розмірі 1 259.44 грн /1 574.29 грн * 0,8 /, що узгоджується з приписами статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 141 ЦПК встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 1 259.44 грн.

Керуючись стст. 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272, 280-282, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Краснопільський районний суд Сумської області, -

Ухвалив:

Позов ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_2 /РНОКПП: НОМЕР_1 ; Паспорт НОМЕР_2 / на користь ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ОСОБА_1 /РНОКПП: НОМЕР_3 / заборгованість за договором оренди у загальному розмірі 157 429 (сто п`ятдесят сім тисяч чотириста двадцять дев`ять ) грн 57 коп., з яких вартість неповернутого за договором оренди №А00182371 від 12 червня 2024 року обладнання у розмірі 115 329.57 грн; 42 100.00 грн неустойки.

Стягнути із ОСОБА_2 /РНОКПП: НОМЕР_1 ; Паспорт НОМЕР_2 / на користь ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ-ПІДПРИЄМЦЯ ОСОБА_1 /РНОКПП: НОМЕР_3 / в рахунок відшкодування понесених судових витрат по сплаті судового збору за подання позову 1 259 (одна тисяча двісті п`ятдесят дев`ять) грн 44 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Інформація про сторони та інших учасників справи:

позивач: ФІЗИЧНА ОСОБА-ПІДПРИЄМЕЦЬ ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_1 .

представник позивача: ОСОБА_3 РНОКПП: НОМЕР_4 ; адреса: АДРЕСА_2 , Україна; ДОВІРЕНІСТЬ № 04/01/21, Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №962 від 27.11.2020.

Відповідач: ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_1 ; Паспорт НОМЕР_2 ; встановлене місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Повне рішення суду складено 23.12.2024.

Суддя А. І. Косар