КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2108/16-ц
Провадження № 2/488/16/24 р.
24.12.2024 року м. Миколаїв
Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:
головуючого по справі судді Селіщевої Л.І.,
при секретарі Волошиній Я.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , в обґрунтування якого вказала, що вона є власницею 1/3 частини житлового будинку разом із прилеглими до нього господарськими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 . Відповідачам - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 належить 2/3 частин цього ж будинку та прилеглих до нього будівель і споруд.
Даний будинок розташований на земельній ділянці, площею 700 кв.м., який був виділений для індивідуального житлового будівництва батькові позивачки ОСОБА_4 рішенням виконкому Жовтневої районної ради № 43 від 10.02.1958 року.
У житловому будинку на час розгляду справи проживає відповідачка ОСОБА_2 зі своєю родиною, та перешкоджає позивачці вселитись до будинку та проживати у ньому. Крім цього, між сторонами немає згоди щодо встановлення порядку користування будинком та земельною ділянкою, і позивач зазначає, що вона як співвласник нерухомого майна, бажає виділити належну їй частку в натурі, для того, щоб мати можливість в подальшому вільно нею користуватись та розпорядитись.
Посилаючись на викладене, позивач просила суд:
-виділити в натурі належну їй 1/3 частину житлового будинку разом із відповідною частиною господарських і побутових будівель і споруд, які розташовані по АДРЕСА_1 ;
-визначити порядок користування земельною ділянкою за вищевказаною адресою, між співвласниками, відповідно до розміру їх часток у нерухомому майні;
-вселити її до житлового будинку АДРЕСА_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер відповідач по даній справі ОСОБА_3 .
Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 13.05.2019 року його правонаступником була залучена його дочка, яка в установленому законом порядку прийняла спадщину, ОСОБА_2 .
У судове засідання сторони не з`явилися.
Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у відсутність позивача та представника, позовні вимоги просили задовольнити у повному обсязі та провести виділ частки нерухомого майна та визначення порядку користування земельною ділянкою згідно висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 р. Крім цього, представник позивача не заперечувала проти ухвалення по справі заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання повідомлялася неодноразово, своєчасно та належним чином, причини неявки суду невідомі.
Зі згоди представника позивача, суд розглядає справу у порядку заочного провадження, на підставі наявних у ній доказів та постановляє заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-283 ЦПК України.
Суд, дослідивши докази, зібрані по справі, приходить до наступного висноку.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частина 3 ст. 12 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Із матеріалів справи вбачається, що спірний житловий будинок з прилеглими до нього господарськими будівлями і спорудами, розташований на земельній ділянці, площею 700 кв.м., яка була виділена батькові позивачки ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 рішенням Виконкому Жовтневої районної ради № 43 від 10.02.1958 року, для будівництва індивідуального житлового будинку (а.с. 56 тому 1). Дана земельна ділянка на даний час неприватизована.
На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 31.03.2015 р., виданого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Козленок С.І. (а.с. 6 тому 1), позивач по даній справі ОСОБА_1 є власником 1/3 частини житлового будинку разом із прилеглими до нього господарськими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 .
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.06.2015 р., виданого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Козленок С.І. (а.с. 8 тому 1), відповідач - ОСОБА_3 набув право власності на 2/3 частини вищевказаного нерухомого майна.
Вказаний житловий будинок був успадкований ОСОБА_1 та ОСОБА_3 після смерті їх матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . В свою чергу, спадкодавцю він належав на підставі свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя, виданого Жовтневою державною нотаріальною конторою 19.06.1972 р., та договору дарування, посвідченого Жовтневою державною нотаріальною конторою 24.07.1972 р.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер відповідач по даній справі - ОСОБА_3 . Із копії спадкової справи № 47/2018, заведеної приватним нотаріусом Миколаївського нотаріального округу Козленок С.І. до його майна (а.с. 113-122), вбачається, що спадщину, яка залишилась після його смерті, прийняла в установленому законом порядку, його дочка, відповідачка по справі ОСОБА_2 . Проте даних щодо отримання нею свідоцтва про право на спадщину матеріали спадкової та цивільної справи не містять.
Із матеріалів інвентарної справи № 2931 та технічного паспорту на спірний житловий будинок, наявного у матеріалах цивільної справи (а.с. 10-15 тому 1), вбачається, що житловий будинок літ. А має загальну площу - 74,4 кв.м., у т.ч. житлову площу - 47,8 кв.м., та складається з:
-житлової кімнати 1-2, площею 20,0 кв.м.;
-житлової кімнати 1-3, площею 7,8 кв.м.;
-житлової кімнати 1-4, площею 5,9 кв.м.;
-гостьової 1-5, площею 14,1 кв.м.;
-тамбуру 1-6, площею 3,5 кв.м.;
-кухні 1-7, площею 10,1 кв.м.;
-котельної 1-8, площею 2,5 кв.м.;
-санвузолу 1-9, площею 3,7 кв.м.;
-майстерні 1-10, площею 6,8 кв.м.
До цього житлового будинку прилягають такі господарські та побутові будівлі і споруди:
-літня кухня літ. «Д»;
-тамбур до літньої кухні літ. «Е»;
-вбиральня літ. «Ж»;
-огорожа № 1;
-ворота № 2;
-басейн № 3;
-водопровідна колонка № 4;
-хвіртка № 5;
-хвіртка № 6;
-огорожа № 7;
-хвіртка № 8;
-огорожа № 9.
Відповідно до приписів ст.ст. 1269-1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
За такого, відповідачці ОСОБА_2 належить 2/3 частини спірного житлового будинку в порядку спадкування після смерті її батька ОСОБА_3 , оскільки вона в установленому законом порядку прийняла цю спадщину, хоча і не отримала відповідне свідоцтво про право на спадщину.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Стаття 317 ЦК України визначає, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав (ч.ч. 1-3 ст. 319 ЦК України).
Співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою майна, яка перебуває у спільній частковій власності (ст. 361 ЦК України).
Права власника житлового будинку, квартири визначені також ст. 383 ЦК та ст. 150 ЖК України, за якими власник має право використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб, розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ст. 386 ЦК України).
Судовим розглядом встановлено, що між сторонами по справі склались неприязні відносини, відповідачка чинить перешкоди позивачці у проживанні в спірному будинку, користуванні ним та земельною ділянкою, на якій він розташований.
За такого суд вважає, що порушені права позивачки підлягають поновленню шляхом вселення до спірного житлового будинку.
Щодо вимог позивачки про виділ у натурі частки житлового будинку з прилеглими господарськими будівлями та визначення порядку користування земельною ділянкою, суд зазначає наступне.
Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Стаття 358 ЦК України визначає, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.
Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Відповідно до п.п.6-7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991 р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», - при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.
Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності.
В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.
Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин справи може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ст. 119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.
Судом встановлено, що між сторонами по даній справі склались неприязні відносини та суперечки з приводу користування житловим будинком і прилеглими до нього спорудами, а також з приводу земельної ділянки, на якій вони розміщені. Більше того, відповідач ОСОБА_2 одноособово користується спірним будинком, прилеглими до нього спорудами та земельною ділянкою, на якій вони розташовані, та перешкоджає позивачці у проживанні та користуванні цим майном.
Для визначення можливих варіантів виділу у натурі житлового будинку з прилеглими до нього спорудами та визначення порядку користування земельною ділянкою, на якій вони розташовані, судом неодноразово призначались відповідні експертизи.
Зокрема, ухвалою суду від 04.07.2017 р. була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проте не була проведена у зв`язку зі смертю відповідача ОСОБА_3 (а.с. 81-82).
Ухвалою суду від 23.02.2018 р. на підставі п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України провадження у справі було зупинено.
Після залучення до участі у справі правонаступника померлого відповідача ОСОБА_3 , його спадкоємця ОСОБА_2 , ухвалою суду від 13.05.2019 р. провадження у справі поновлено.
Ухвалою суду від 10.12.2019 р. була призначена судова будівельно-технічна експертиза, однак згідно повідомлення експерта (а.с. 147 тому 1) відповідачка ОСОБА_2 ухилилася від її проведення, не надала доступу для огляду. У зв`язку з цим, враховуючи викладене, судом на адресу відповідачки було направлено повідомлення про надання доступу до об`єкту дослідження та роз`яснено їй наслідки ухилення від участі в експертизі (а.с. 151 тому 1). Проте це повідомлення було проігноровано відповідачкою.
Повідомленням № 115-119 від 09.08.2021 р. (а.с. 154) експерт Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області Шапошникова Е.О. повідомила суд про неможливість надання висновку.
У подальшому, ухвалою суду від 26.08.2021 р. була призначена судова будівельно-технічна експертиза, яка через відсутність доступу до об`єкта дослідження, була проведена за наявними матеріалами.
За клопотанням позивача, ухвалою суду від 23.05.2023 р. була призначена додаткова судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої було доручено експертові Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області Шапошниковій Е.О.
Відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 р., виходячи із завдань експертизи, особливостей розташування житлового будинку та господарських споруд, та з можливим відхиленням від ідеальних часток співвласників, експертом запропонований наступний варіант виділу позивачці частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою.
Зокрема, експертом запропоновано варіант, що наближений до ідеальних часток, але з відхиленням від них, і яким пропонується виділити позивачці:
? у житловому будинку «літ. А-1»:
-житлову кімнату 1-4, площею 5,9 кв.м.;
-житлову кімнату 1-3, площею 7,8 кв.м.;
-котельну 1-8, площею 2,5 кв.м.;
-санвузол 1-9, площею 3,7 кв.м.;
-майстерню 1-10, площею 6,8 кв.м.
Всього у житловому будинку «літ. А-1» пропонується виділити приміщень вартістю 84 822 грн.
? Із надвірних узаконених господарських споруд пропонується виділити:
-гараж літ. «Л», вартістю 27 415 грн.;
-вбиральню літ. «Ж», вартістю 2 315 грн.;
-1/3 частину споруди № 4 (водопровідна колонка);
Всього позивачці пропонується виділити по спірному домоволодінню на загальну суму 118 370 грн., при цьому варіанті її реальна частка становитиме - 34/100 частин, що на 1/100 частин більше від ідеально належної їй частки.
За такого варіанту у користуванні іншого співвласника залишиться:
? у житловому будинку літ. А:
-житлова кімната 1-2, площею 20,0 кв.м.;
-тамбур 1-6, площею 3,5 кв.м.;
-гостьова 1-5, площею 14,1 кв.м.;
-кухня 1-7, площею 10,1 кв.м.
Всього у житловому будинку літ. А пропонується іншому співвласнику приміщень вартістю 151 536 грн.
? Із надвірних узаконених господарських споруд пропонується залишити іншому співвласнику:
-сарай літ. «Г-1», вартістю 9 993 грн.;
-погріб літ. «Гпд», вартістю 3 971 грн.;
-літня кухня літ. «Д-1», вартістю 25 062 грн.;
-тамбур до літньої кухні літ. «Е-1», вартістю 4 567 грн.;
-сарай літ. «З-1», вартістю 4 850 грн.;
-душ літ. «К-1», вартістю 1 731 грн.;
-2/3 частин споруди № 4 (водопровідна колонка);
-споруди 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, вартістю 20 676 грн.;
-замощення І, вартістю 7 467 грн.;
Всього іншому співвласнику пропонується залишити по спірному домоволодінню на загальну суму 231 914 грн., при цьому варіанті його реальна частка становитиме - 66/100 частин, що на 1/100 частин менше від ідеально належної їй частки.
Для вказаного варіанту сума грошової компенсації, яку повинна сплатити позивачка іншому співвласнику - ОСОБА_2 за відхилення від ідеальної частки, становить 7 924,62 грн. Позивачка проти сплати компенсації не заперечувала.
Графічно варіант поділу житлового будинку і прилеглих до нього споруд зображений у Додатку № 1, який є невід`ємною частиною висновку експертизи.
При цьому варіанті, для ізоляції двох окремих частин будинку, є необхідність зробити певні перепланування, зокрема:
-позивачці ОСОБА_1 організувати вхід у виділену ій частину будинку у приміщення 1-4 та демонтувати віконний блок, організувати вхідний дверний отвір, вставити дверний блок, а при необхідності організувати ганок зі сходами;
-демонтувати дверний блок з приміщення 1-5 в приміщення 1-3, закласти отвір цеглою та поштукатурити перегородку з обох сторін;
-демонтувати дверний блок з приміщення 1-7 в приміщення 1-8, закласти отвір цеглою та поштукатурити перегородку з обох сторін;
-організувати дверний отвір з приміщення 1-4 в приміщення 1-8, вставити дверний блок.
Виконання цих робіт представник позивача просила покласти на позивачку, тому суд вважає можливим задовольнити таке клопотання.
Для іншого співвласника ОСОБА_2 вхід у виділену їй частину залишається через приміщення 1-6.
Крім цього, експертом зазначено, що влаштування нежитлових приміщень: санвузла (для ОСОБА_2 ) та кухні (для ОСОБА_1 ) можливо лише з переплануванням існуючих приміщень та може призвести до зменшення житлової або допоміжної площі приміщень, які виділяються співвласникам, що не входить до компетенції судового експерта. Такі перепланування або прибудови до житлового будинку пропонується виконати відповідно до робочого проекту, розробленого спеціалізованою ліцензованою проектною організацією (зокрема, Миколаївводоканал, Миколаївгаз тощо).
Допитана у судовому засіданні судовий експерт ОСОБА_6 , суду пояснила, що у зв`язку з відсутністю доступу до об`єкту дослідження з вини відповідачки по даній справі, та з дозволу суду, судова експертиза проводилася за наявними матеріалами. Через це питання розподілу інженерних комунікацій будинку визначити не надалось можливим. Крім цього, експерт зазначила, що запропонований нею варіант перепланування житлового будинку щодо ізоляції виділених сторонам приміщень, не передбачає втручання у несучі конструктивні елементи будинку та не потребує окремих дозволів.
Щодо визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками, то експертом у висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 р. запропонований один можливий варіант, з урахуванням особливостей розташування житлового будинку та прилеглих до нього господарських та побутових будівель і споруд на земельній ділянці.
Згідно запропонованого варіанту, загальна площа земельної ділянки по АДРЕСА_1 становить 701,0 кв.м. Графічно розроблений порядок користування земельною ділянкою зображено у Додатку № 2 до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 р.
Так, у користування позивачки пропонується виділити частину земельної ділянки, загальною площею 231,33 кв.м. (226,83 кв.м. + 4,50 кв.м.), з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 4, 5, 6, 7, 8, 20, 21, 22, 19, 18, 17, 23, 24, 25, 26, 27, 28; 1, 2, 16, 15, 14, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки (у Додатку № 2 позначені блакитним кольором). Загальна площа наданої земельної ділянки відповідає ідеальній частці.
У користування ОСОБА_2 пропонується виділити частину земельної ділянки, загальною площею 469,67 кв.м. (465,17 кв.м. + 4,50 кв.м.), з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 2, 3, 4, 28, 27, 26, 25, 24, 23, 17, 18, 19, 20, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки (у Додатку № 2 позначені жовтим кольором). Загальна площа наданої земельної ділянки відповідає ідеальній частці.
Огорожі залишаються у користування співвласників відповідно до встановленого порядку користування земельною ділянкою.
Даний варіант передбачає також визначення ділянки загального користування співвласників, площа якої становить 9,0 кв.м. (по 4,50 кв.м. кожному співвласнику), з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 19, 22, 21, 20, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки (у Додатку № 2 позначені червоним кольором).
Вхід (в`їзд) № 1 (літ. №2 по технічному паспорту ММБТІ) на земельну ділянку залишається у користуванні ОСОБА_2 , з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 2,3.
Вхід № 2 на земельну ділянку для ОСОБА_1 організовано через хвіртку, з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 4,5.
Запропонований варіант визначення порядку користування земельною ділянкою є можливим за умови обов`язкового доступу сторін на ділянки, що залишаються в їх особистому користуванні для обслуговування зовнішніх стін будівель, що їм належать.
Аналізуючи вищевикладене, у сукупності із зібраними по справі доказами, суд знаходить позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Суд виходить із того, що варіант виділу частки житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою, який просить затвердити позивачка згідно висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 р., є наближеним до ідеальних часток співвласників, відхилення у розмірі часток є незначним 1/100, і не потребує втручання в несучі конструктивні елементи житлового будинку.
Доказів, які б спростовували висновки суду, матеріали справи не містять.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивачки належить стягнути понесені нею судові витрати у вигляді 1 186,80 грн. судового збору та витрат за проведення судових експертиз у сумі 10 800 грн., а всього стягнути на загальну суму 11 986,80 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 258-259, 264-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-
Вселити ОСОБА_1 до житлового будинку АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_1 у натурі 34/100 частин житлового будинку разом із господарськими та побутовими будівлями і спорудами, які розташовані по АДРЕСА_1 за варіантом, визначеним висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 року, наступним чином.
Виділити у власність ОСОБА_1 :
? у житловому будинку «літ. А-1»:
-житлову кімнату 1-4, площею 5,9 кв.м.;
-житлову кімнату 1-3, площею 7,8 кв.м.;
-котельну 1-8, площею 2,5 кв.м.;
-санвузол 1-9, площею 3,7 кв.м.;
-майстерню 1-10, площею 6,8 кв.м.
Всього у житловому будинку «літ. А-1» виділити ОСОБА_1 приміщень вартістю 84 822 грн.
? із надвірних узаконених господарських споруд:
-гараж літ. «Л», вартістю 27 415 грн.;
-вбиральню літ. «Ж», вартістю 2 315 грн.;
-1/3 частину споруди № 4 (водопровідна колонка);
Всього ОСОБА_1 виділити приміщень і будівель на загальну суму 118 370 грн. При цьому її реальна частка становить - 34/100 частин, що на 1/100 частин більше від ідеально належної їй частки.
Графічно варіант поділу житлового будинку і прилеглих до нього споруд зображений у Додатку № 1, який є невід`ємною частиною висновку експертизи.
Для ізоляції двох окремих частин будинку необхідно зробити наступні перепланування:
-організувати вхід у виділену частину будинку у приміщення 1-4 та демонтувати віконний блок, організувати вхідний дверний отвір, вставити дверний блок, а при необхідності організувати ганок зі сходами;
-демонтувати дверний блок з приміщення 1-5 в приміщення 1-3, закласти отвір цеглою та поштукатурити перегородку з обох сторін;
-демонтувати дверний блок з приміщення 1-7 в приміщення 1-8, закласти отвір цеглою та поштукатурити перегородку з обох сторін;
-організувати дверний отвір з приміщення 1-4 в приміщення 1-8, вставити дверний блок.
Виконання робіт з перепланування житлового будинку покласти на ОСОБА_1 .
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію за відхилення від ідеально належної частки у розмірі 7 924,62 грн.
Визначити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 за варіантом, визначеним висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 року, наступним чином.
Виділити у користування ОСОБА_1 частину земельної ділянки, загальною площею 231,33 кв.м. (226,83 кв.м. + 4,50 кв.м.), з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 4, 5, 6, 7, 8, 20, 21, 22, 19, 18, 17, 23, 24, 25, 26, 27, 28; 1, 2, 16, 15, 14, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки (у Додатку № 2 до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 року позначені блакитним кольором).
У користування ОСОБА_2 виділити частину земельної ділянки, загальною площею 469,67 кв.м. (465,17 кв.м. + 4,50 кв.м.), з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 2, 3, 4, 28, 27, 26, 25, 24, 23, 17, 18, 19, 20, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки (у Додатку № 2 до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 року позначені жовтим кольором).
Огорожі залишити у користуванні співвласників відповідно до встановленого порядку користування земельною ділянкою.
Визначити ділянку загального користування співвласників площею 9,0 кв.м. (по 4,50 кв.м. кожному співвласнику), з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 19, 22, 21, 20, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки (у Додатку № 2 до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 115-180/115-217 від 23.10.2023 року позначені червоним кольором).
Вхід (в`їзд) № 1 (літ. №2 по технічному паспорту ММБТІ) на земельну ділянку залишається у користуванні ОСОБА_2 , з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 2,3.
Вхід № 2 на земельну ділянку для ОСОБА_1 визначити через хвіртку, з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 4,5.
Зобов`язати співвласників забезпечити обов`язковий доступ сторін на ділянки, що залишаються в їх особистому користуванні для обслуговування зовнішніх стін будівель, що їм належать.
Припинити право спільної часткової власності на житловий будинок, з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 11 986,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено іншими учасниками справи до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення. У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне найменування учасників справи:
Позивач ОСОБА_1 , прож. АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Відповідач ОСОБА_2 , прож. АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий.
Суддя Л.І. Селіщева