Номер провадження: 2/205/4058/24
06 грудня 2024 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Мовчан Д.В.
при секретарі Волкобоєвої А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Урзуфської сільської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Герасимова Оксана Олегівна, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-
І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
ОСОБА_1 (далі Позивач) звернулася до суду з позовом до Урзуфської сільської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Герасимова Оксана Олегівна, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування своїх вимог позивач у позовній заяві посилалась на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на території м. Донецька Донецької області і після її смерті залишилась спадщина на належне їй майно, до складу якого входить: недоотримана пенсія, квартира, яка розташована у АДРЕСА_1 , житловий будинок з усіма надвірними побудовами та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_2 , та земельна ділянка, яка розташована у АДРЕСА_2 .
Далі позивач зазначає, що маючи намір прийняти спадщину, вона звернулася до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Герасименко Оксани Олегівни, яка постановою від 26.06.2024 року відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини.
Позивач вважає, що вона пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, оскільки через військову агресію російської федерації та окупацію м. Донецька вона змогла отримати свідоцтво про смерть своєї матері лише після отримання документів на підтвердження факту смерті та отримання рішення Московського районного суду м. Харкова від 19.01.2024 року у справі № 643/575/24.
У зв`язку з вищевикладеним позивач змушена звернутися до суду та просити суд визнати поважними причини пропущення строку для прийняття спадщини та визнати їй, ОСОБА_1 , додатковий строк у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідач у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження по справі строк відзив на позовну заяву не подав.
Будь-яких інших заяв по суті справи до суду також не надходило.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
Позивач та її представник у судовому засідання позовні вимоги підтримала в повному обсязі. В обґрунтування своїх доводів, посилалися на обставини, що викладені у позовній заяві. Після оголошення перерви, надали до суду письмову заяву про завершення розгляду справи за їх відсутності. У такій письмовій заяві просить позов задовольнити в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують. Розгляд справи за відсутності учасника справи узгоджується з положеннями ч.3 ст.211 ЦПК України.
Представник відповідача Урзуфської сільської ради у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки в судове засідання не повідомив, ніяких письмових заяв чи клопотань до суду не надходило.
Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Герасимова Оксана Олегівна, у судове засідання також не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки в судове засідання не повідомила, ніяких письмових заяв чи клопотань до суду не надходило.
ІІІ. Процесуальні дії у справі.
Процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) судом не застосовувалися.
У відповідності до ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, який належним чином був повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнанні неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки наявних у даній цивільній справі доказів достатньо для вирішення спору по суті та враховуючи, що належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив та не подав відзив, а позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, то суд у відповідності до норм ст. 280 ЦПК України ухвалив здійснювати заочний розгляд справи.
Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
З огляду на викладені вимоги процесуального законодавства, враховуючи нижченаведені фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, оцінку доказів та аргументів сторін, суд ухвалює заочне рішення про задоволення позову з огляду на наступне.
ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого 25.07.1961 року Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану міста Жданова Сталінської області, позивач має такі анкетні дані: ІНФОРМАЦІЯ_4 , мовою оригіналу російською « ОСОБА_3 », про що 25.07.1961 року складено відповідний актовий запис № 1139, де батьками записані « ОСОБА_4 » та « ОСОБА_5 ».
Судом також встановлено, що мовою оригіналу російською « ОСОБА_3 », 21.07.1981 року уклала шлюб із « ОСОБА_6 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 21.07.1981 року, і змінила прізвище « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».
Згодом, позивач, мовою оригіналу російською « ОСОБА_9 », 14.04.1987 року уклала шлюб із « ОСОБА_10 », що підтверджується повторно виданим свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 09.02.1989 року, і змінила прізвище « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_11 ».
Таким чином, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , а відтак, є спадкоємцем першої черги згідно вимог ст. 1261 ЦК України.
Матеріалами справи підтверджено, що рішенням Московського районного суду м. Харкова від 19.01.2024 року по справі № 643/575/24 заяву позивача ОСОБА_1 , було задоволено. Вирішено встановлено факт смерті громадянки України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: село Приморське, Першотравневого району Донецької області, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Донецьку Донецької області. Рішення суду набрало законної сили.
Судовим розглядом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.
Судом також встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернулася до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Герасименко Оксани Олегівни, яка постановою від 26.06.2024 року відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини.
Оскільки у позасудовому порядку позивач позбавлена можливості врегулювати вказані спадкові правовідносини, то суд доходить висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
V. Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.
Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Положенням ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 року № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022 року, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.
Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.
Частиною 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2023 року №480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
24 червня 2022 року постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року внесено зміни до частини 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 та встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК ( 435-15 ). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивач, звертаючись до суду із позовом, серед поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини вказує на те, що вона перебувала на окупованій території в місті Донецьку, має важкий медичний стан, що підтверджується медичною документацією, а тому виїхати раніше на підконтрольну територію вона не мала змоги та перебувала у лікарнях, а після виїзду на підконтрольну Україні територію м. Харків втратила зв`язок зі спадкодавцем, а коли дізналась про її смерть була змушена встановлювати факт смерті.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від 21.05.2020 у справі №404/251/17 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
Отже, наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, можуть бути визнані судом поважними, оскільки, самі по собі ці обставини свідчать про поважність причин пропуску зазначеного строку, та позивачем надано допустимі та належні докази на підтвердження поважності пропуску для подання заяви про прийняття спадщини.
Так, обставини, які викладені позивачем, зокрема, початок збройної агресії російської федерації щодо України, той факт, що позивач перебувала на окупованій території в місті Донецьку, весь час хворіла, що підтверджується медичними довідками, а після виїзду на підконтрольну Україні територію втратила зв`язок зі спадкодавцем, а коли дізналась про її смерть була змушена встановлювати факт смерті, обґрунтовують поважність причин пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Відтак, причини пропуску встановленого законом строку суд вважає поважними, а тому вважає можливим задовольнити позовні вимоги позивача та визначити їй додатковий строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Також суд враховує і ту обставину, що в даному випадку між закінченням строку прийняттям спадищени та подачею зави про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини пройшов незначний часовий проміжок.
У відповідності до ч.3ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Суд також зауважує, що відповідач, будучи належним чином повідомлений про розгляд даної цивільної справи по суті, в судове засідання не з`явився, заперечень на позов та доказів на їх обґрунтування суду не надав, що дає суду право при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України
VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
В той же час, враховуючи відсутність вини відповідача у пропущенні позивачем строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що судові витрати повинні бути покладені на позивача.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 82, 89, 141, 258, 259, 263, 264, 265,267 ЦПК України, суд,-
1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до Урзуфської сільської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Герасимова Оксана Олегівна, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.
2. Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
3. Судові витрати по справі у вигляді судового збору віднести на рахунок Позивача.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржувати заочне рішення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Мовчан Д.В.