Справа № 761/9289/22
Провадження № 2-во/761/186/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Аббасової Н.В.,

при секретарі судового засідання: Сухині А.С.,

розглянувши заяву представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Присяжнюк Анастасії Валеріївни про виправлення описки у судовому рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року по справі №761/9289/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року по справі №761/9289/22 задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Шлюб укладений між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 12.01.2018 Батумською службою цивільного реєстру Агенства розвитку державних сервісів, актовий запис №4, розірвано.

10.09.2024 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Присяжнюк Анастасії Валеріївни про виправлення описки у рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року по справі №761/9289/22, а саме з: на сторінці 2 рішення помилково зазначено ім`я Позивача " ОСОБА_3 " замість вірного ОСОБА_3 : "Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи,12.01.2018 між ОСОБА_3 "; на сторінці 4 рішення помилково зазначено ім`я Позивача " ОСОБА_3 " замість вірного ОСОБА_3 : "Шлюб, укладений між ОСОБА_3 ..."..

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що заява про виправлення описки, допущеної у судовому рішенні, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного Суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме перекладу свідоцтва про шлюб за № НОМЕР_1 виданого 31.01.2018 Батумською службою цивільного реєстру Агенства розвитку державних сервісів, 12.01.2018 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб, актовий запис № 4.

Суд, дослідивши зміст рішення суду від 07.11.2022 приходить до висновку, що воно не містить описки, оскільки дані про позивачку, які просить виправити її представник, внесені в рішення суду на підставі свідоцтва про шлюб за № НОМЕР_1 виданого 31.01.2018 Батумською службою цивільного реєстру Агенства розвитку державних сервісів.

Враховуючи вище викладене, оскільки рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року не містить описок, тому суд приходить до висновку, що правові підстави для задоволення вказаної заяви в даному випадку відсутні.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Присяжнюк Анастасії Валеріївни про виправлення описки у судовому рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року по справі №761/9289/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.В. Аббасова