У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа №348/2994/24

2/348/1366/24

20 грудня 2024 року м. Надвірна

Суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Бурдун Т.А., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Делятинської селищної ради до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Служба у справах дітей Делятинської селищної ради, -

в с т а н о в и в:

Позивач Делятинська селищна рада звернулася до Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області із позовною заявою до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того, що позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175,177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав:

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Отже, вимоги вищевказаних норм не виконані в повній мірі, оскільки позовна заява не містить усіх даних учасників справи, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зокрема відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи, у тому числі позивача.

Відповідно до абз. 1, 4 ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

У цьому випадку позовна заява подана до суду саме у паперовій формі. Тобто, позивач не звільнений від обов`язку зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у змісті позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України,позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Копії позовної заяви та копії всіх документів, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб позивачем не додані.

Крім того, при зверненні до суду позивачем не надано доказів сплати судового збору у визначеному Законом порядку та розмірі.

У змісті позову позивач, посилаючись на положення п.14 ч.2 ст. 3 та п.3 ст.5 Закону України «Про судовий збір» зазначає, що позивач звільнений від сплати судового збору.

До суду звернувся саме позивач Делятинська селищна рада Надвірнянського району Івано-Франківської області з позовною заявою.

Отже, судовий збір позивач сплачує за звернення до суду з даним позовом, а саме за вимоги немайнового характеру про позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 .

Посилання позивача на п.14 ч.2 ст.3 ЗУ «Про судовий збір», як на підставу звільнення його від сплати судового збору, суддя вважає безпідставним, оскільки позов про позбавлення батьківських прав відповідача по справі, не вирішує питання прав та обов`язків дітей, а стосується лише прав та обов`язків відповідача, як матері дітей, щодо яких вона може бути позбавлена батьківських прав у разі ухвалення рішення про задоволення позову. Правові наслідки позбавлення батьківських прав визначені у статті 166 Сімейного кодексу України. Це повністю узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 27.07.2021 у справі № 461/5125/20 (провадження № 61-11799св21).

Згідно з пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01січня 2024 року встановлено розмір прожиткового мінімуму у розмірі 3028,00 гривні.

Відтак, судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру складає 3028,00 грн.

За таких обставин, наведені недоліки позовної заяви виключають можливість відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд акцентує увагу заявника на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку заявник при зверненні до суду із позовом (заявою) повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи зазначене, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позовної заяви.

При таких обставинах, відповідно до ст.185 ЦПК України, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху та позивачу слід надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Делятинської селищної ради до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Служба у справах дітей Делятинської селищної ради - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачу про те, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.А.Бурдун