КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кафідова О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 752/7611/24

20 грудня 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кафідової О.В.

суддів - Оніщука М.І.

- Шебуєвої В.А.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сороки Михайла Миколайовича на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16 липня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Кордюкової Ж.І. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

в с т а н о в и в:

У березні 2024року ОСОБА_1 звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

На обґрунтування позовних вимог зазначала, що в ніч з 5 на 6 грудня 2023 в квартирі АДРЕСА_1 через аварію в системі холодного водопостачання сталось залиття. Власником цієї квартири, є позивачка.

Згідно з актом обстеження від 08.12.2023 причиною залиття квартири є порив стоякової труби холодного водопостачання внаслідок тривалої експлуатації.

Відповідно до звіту №23-22 від 23.11.2023 розмір збитку, спричиненого позивачці, становить 251389,92 грн.

Вартість робіт зі складання звіту становить 3500 грн.

Відповідач є балансоутримувачем будинку АДРЕСА_1 з 2010 року, відтак його обов`язком є обслуговування житлового фонду, а тому він повинен відшкодувати шкоду.

Розмір витрат на професійну правничу допомогу складає 18000 грн., витрати по оплаті судового збору - 2513,90 грн.

З огляду на вище викладене просила суд стягнути з відповідача на користь позивачки матеріальну шкоду в сумі 251389,92 грн., витрати на проведення оцінки збитків в сумі 3500 грн., витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 18000 грн. та судовий збір в розмірі 2513,90 грн.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 16 липня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 16 серпня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Сорока Михайло Миколайович подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що механізм обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання,водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного житлового будинку, забезпечення їх належного функціонування, технічного обслуговування та ремонту з метою надійного та безпечного надання споживачам відповідних комунальних послуг визначає Порядок обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 № 219, зареєстрований Мінюстом 19.09.2018 № 1074/32526 (далі - Порядок).

Даний Порядок поширюється на управителів або інших осіб, уповноважених співвласниками багатоквартирного будинку на виконання робіт з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, а також виконавців комунальних послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення у разі укладення з ними споживачами індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання відповідної комунальної послуги (п.2 Загальних положень Порядку).

Зазначає, що відповідно до п.4 Порядку «Обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку (далі - внутрішньобудинкові системи) здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації.»

Відповідно акту обстеження працівниками ЖЕД - 109 про залиття від 08.12.2023 року підтверджено факт, що залиття квартири сталося внаслідок пориву стоякової труби холодного водопостачання поза межами квартири.

Враховуючи, що пошкодження системи водопостачання відбулось до точки приєднання житлового приміщення (квартири), вважає, що відповідальною особою є ЖЕД - 109 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва».

Зазначає, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» було порушено взяті на себе зобов`язання як балансоутримувач, не здійснило належне утримання внутрішньобудинкової системи водопостачання, що призвело до залиття квартири АДРЕСА_1 , тим самим спричинило Позивачці ОСОБА_1 майнової шкоди в розмірі 251 389, 92 грн. та витрати за проведену оцінку матеріального збитку в розмірі 3500,00 грн.

29 жовтня 2024 року до Київського апеляційного суду від представника відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому представник зазначав, що причиною залиття квартири № 42 є порив стоякової труби холодного водопостачання у вище розташованій квартирі внаслідок тривалої експлуатації, тому твердження представника позивача про те, що залиття квартири сталося поза межами квартири не відповідає дійсності.

Зазначає, що належним чином оформлені акти-претензії від мешканців будинку про перерву в наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, їх ненадання або надання не в повному обсязі до відповідача не надходили.

Вказує на те, що до примірного переліку робіт з поточного ремонту будівель і споруд, зокрема, систем централізованого холодного водопостачання: Регулювання та гідравлічне випробовування систем водопостачання та каналізації. Заміна прокладок у водопровідних кранах. У щільнення згонів. Усунення засмічень внутрішньобудинкових водопровідних мереж та каналізаційних випусків. Регулювання змивних бачків, заміна прокладок біля дзвона та кульового клапана. Прочищення сифонів, лежаків. Притирання пробкових кранів і змішувачів. Поновлення сальникових ущільнень. Установка обмежувачів - дросельних шайб.Очищення бачків від вапнякових відкладень. Закріплення приладів, що розхитались. Закріплення трубопроводів.

Перевірка несправностей каналізаційних витяжок. Утеплення зовнішніх водозабірних кранів та колонок. Заміна гумових муфт та манжетів унітазів. Підкарбування розтрубів та ущільнення стиків каналізаційних труб. Очищення, промивання, знезараження водонапірних баків на горищах будівель. Встановлення у кришці ревізій гумових прокладок. Усунення протікання в трубопроводах, приладах та арматурі.

Представником позивача наведено примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд для послуг з поточного ремонту, Відповідач, відповідно до вимог п.. 1.2.12.8 «Роботи з усунення незначних аварій», проводить усунення незначних аварій до 1 кв.м, а не капітальні роботи по заміні стоякових труб будинку. До поняття капітального ремонту відносяться роботи з поновлення або заміну окремих конструкцій, інженерних конструкцій тощо.

Вказує на те, що роботи з капітального ремонту в багатоквартирному будинку, в тому числі інженерних мереж, до вартості послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, які надає підприємство відповідача не входять.

Відповідач продовжує обслуговувати будинок та прибудинкову територію, а не окремо взяті житлові чи нежитлові приміщення багатоквартирного будинку. Звернень від власника квартири АДРЕСА_4 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» щодо незадовільного (аварійного) технічного стану загально будинкового обладнання, що проходять через квартиру не надходило.

Вказує на те, що в актах загального огляду жилого будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_1 від 20.05.2020, від 20.10.2020, від 15.10.2021 п п.20 «Система холодного водопостачання і каналізації зазначено «В робочому стані. Потребує капітального ремонту».

З огляду на вище викладене просив суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інтанції залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді Кафідової О.В., вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом.

06.12.2023 року в будинку АДРЕСА_1 трапилось залиття квартири. В результаті обстеження виявлено: в коридорі: на стіні - сліди відшарування шпалер, на стелі - сліди від залиття, в кімнаті: на стелі сліди від залиття, тріщини, на стіні - сліди від залиття, здуття ламінату; в кухні: на стелі - сліди від залиття, тріщини, на стіні - сліди відшарування шпалер, сліди від залиття, деформація лиштв; у ванній кімнаті - на стелі відшарування водоемульсійної фарби.

Відповідно акту про залиття від 08 грудня 2023 року, складеного провідним інженером ОСОБА_2 , старшим майстером ОСОБА_3 та слюсарем- сантехніком ОСОБА_4 ,встановлено, що аварі, яка трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) та стала причиною залиття квартири № 42 ,є прорив стоякової труби холодного водопостачання у вище розташованій квартирі як внаслідок тривалої експлуатації.

Згідно зі звітом №23-22 про незалежну оцінку вартість матеріального збитку, завданого залиттям квартири за адресою: АДРЕСА_1 , становить 251 389,92 грн.

19.01.2024 року ОСОБА_5 сплатив за рахунком за надання послуг за договором від 26.12.2022 №23-22 кошти в сумі 3500 грн.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції посилався на те, що саме власники квартир повинні забезпечувати належний технічний стан квартир, в тому числі інженерних мереж, провадити за свій рахунок їх поточний і капітальний ремонт.

Враховуючи наведене, а також виходячи з того, що причиною залиття квартири №42 є порив стоякової труби холодного водопостачання у вище розташованій квартирі внаслідок тривалої експлуатації, то саме власник квартири, яка розташована над квартирою позивачки і з якої сталось залиття, повинен стежити за технічним станом трубопроводів, вчасно проводити ремонт, який забезпечить їх безпечну експлуатацію.

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва», як управитель будинку, має обов`язок щодо проведення поточного та капітального ремонтів лише спільного майна багатоквартирного будинку.

Враховуючи наведене, суд вважав, що Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» є неналежним відповідачем у цій справі.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги - факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтування її розміру. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 03 грудня 2014 року № 6-183цс14.

Відповідно до позиції, викладеної у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Отже, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог і такий висновок цілком узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду з даного питання.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З матеріалів справи вбачається, що вони не містять доказів на підтвердження обставин наявності винних дій Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» у заподіянні шкоди майну позивачки внаслідок залиття належної їй квартири.

Крім того, в матеріалах справи наявні докази на підтвердження тієї обставини, що причиною залиття належної позивачу квартири є прорив стоякової труби холодного водопостачання у вище розташованій квартирі внаслідок тривалої експлуатації.

Наведена обставина вбачаєтьсязакту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складеного провідним інженером ОСОБА_2 , старшим майстером ОСОБА_3 та слюсарем- сантехніком ОСОБА_4 від 08 грудня 2023 року.

Відповідно до висновків та рекомендацій комісії, які зазначені в акті вбачається, що комісія вважає, що термін скеплуатації стоякових трубопроводів житлового будинку АДРЕСА_1 вичерпано. Згідно ВБН 58-88 (Р) термін експлуатації трубопроводів холодного водопостачання в житлових будинках до проведення капітального ремонту (заміни) складає 15 років.

Житловий будинок АДРЕСА_1 1961 року забудови, заміна трубопроводів холодного водопостачання з моменту забудови не проводилась. Таким чином вказані трубопроводи потребують заміни. Про що співвласників було повідомлено об?явами та попідомленнями, вкинутими в поштову скриньку в червні 2020 року.

Згідно змін до «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків» затверджених постановою Кабінету міністрів України віл 28.12.2016 №1024 співвласники житлового будинку зобов?язані забезпечувати належне утримання, експлуатацію, реконструкцію, реставрацію, поточний та капітальний ремонт, технічне переоснащення спільного майна житлового будинку пропорційно до частки співвласника на умовах спів фінансування.

Рекомендували співвласникам житлового будинку скористатись «Програмою співфінансування» реконструкції, реставрації, проведення поточних та капітальних ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирних будинках міста Києва», якою передбачено спів фінансування робіт у розмірі 30% очікуваної вартості робіт за рахунок коштів співвласники багатоквартирного будинку та решти вартості робіт - за рахунок коштів бюджету міста Києва.

Беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про законність та обґрунтованість рішення ухваленого по даній справі та відсутність підстав до його скасування.

Доводи апеляційної скарги відносно того, що відповідно до акту обстеження працівниками ЖЕД - 109 про залиття від 08.12.2023 року підтверджено факт, що залиття квартири сталося внаслідок пориву стоякової труби холодного водопостачання поза межами квартири, колегія суддів відхиляє, оскільки акт про залиття від 08 грудня 2023 року не містить висновків відносно того, що пориву стоякової труби холодного водопостачання відбувся поза межами квартири.

Доводи апеляційної скарги відносно того, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» було порушено взяті на себе зобов`язання як балансоутримувач, не здійснило належне утримання внутрішньобудинкової системи водопостачання, що призвело до залиття квартири АДРЕСА_1 , тим самим спричинило Позивачці ОСОБА_1 майнової шкоди в розмірі 251 389, 92 грн. та витрати за проведену оцінку матеріального збитку в розмірі 3500,00 грн., колегія суддів також відхиляє, оскільки позивачем не доведено, що роботи з капітального ремонту в багатоквартирному будинку, в тому числі інженерних мереж, входять до вартості послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, які надає підприємство відповідача. Окрім того, доказів того, що до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва`надхили скарги щодо незадовільного (аварійного) технічного стану загально будинкового обладнання позивачем не надано.

Окрім того, 10.12.2017 року набрав чинності Закон України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 року № 2189- VIII.

Стаття 1 цього Закону не містить такого поняття як послуга з утримання будинків і прибудинкових територій та передбачає надання такого виду послуг як послуга з управління багатоквартирним будинком, яку визначає як результат господарської діяльності суб?єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору.

Пунктом статті 13 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено «у разі якщо протягом одного року з дня набрання чинності цим Законом співвласники багатоквартирного будинку, в якому не створено об?єднання співласників, не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком, управління таким будинком здійснюється управителем, який призначається на конкурсних засадах виконавчим органом місцевої ради, на території якої розташований багатоквартирний будинок. У разі якщо місцевою радою або її виконавчим органом відповідно до законодавства прийнято рішення про делегування іншому органу - суб?єкту владних повноважень функцій із здійснення управління об?єктами житлово-комунального господарства, забезпечення їх утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг, управитель призначається на конкурсних засадах таким органом».

Виконавчий орган Київської міської ради не проводив конкурс на управителя будинку АДРЕСА_1 , а договір на управління вищезазначеним будинком між відповідачем та виконавчим органом Київської міської ради не укладався.

Доказів того, що в будинку АДРЕСА_1 проходили збори співвласників, приймались рішення зборів співласників про визначення управителя та укладався договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, матеріли справи не містять.

Також в матеріалах справи відсутня інформація про створення у будинку об?єднання співласників багатоквартирного будинку.

Поняття «балансоутримувач» будинку виключено Законом України «Про особливості здійснення права власності у багоквартирному будинку» та визначено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками.

В будинку всі приміщення належать на праві приватної власності, приміщення загального користування належать неподільно співвласникам будинку, як і технічне обладнання будинку.

Доказів того, що в будинку є приміщення комунальної власності, та приміщення, які б були закріплені на праві господарського відання чи оперативного управління, або передані на баланс відповідача, в матеріалах справи відсутні.

За своїм змістом усі доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з наданою судом першої інстанції оцінкою зібраних у справі доказів та встановлених на їх підставі обставин, разом з тим доказів на спростування встановлених судом першої інстанції обставин апелянтом до апеляційної скарги не надано.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 29 січня 2024 року ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сороки Михайла Миколайовича.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сороки Михайла Миколайовича залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16 липня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді: