У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"20" грудня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Шкиря В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

18.12.2024 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , зі змісту якого просить витребувати у ОСОБА_3 , 2003 року народження, на її користь частину квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 18.12.2024 позовну заяву передано до провадження судді Шкирі В.М.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що вказана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, крім інших обов`язкових реквізитів, має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як зазначено в п. 9 ч. 1 ст. 176 цього Кодексу, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Тобто, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 цього Закону оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру - витребувати у ОСОБА_2 - 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 яка складається з трьох кімнат та допоміжних приміщень площею 56,09 кв.м

Витребовування майна є саме вимогою майнового характеру. Такого правового висновку дійшов Верховний Суд України при винесенні 24 січня 2018 року постанови у справі №916/1220/17

Позивач зазначив ціну позову- 25000 грн. яка очевидно не є дійсною вартістю 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 при цьому сплатив збір в сумі 1211,20 грн

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п.1 п.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже судом встановлено, що позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб тобто 1211,20 грн , а не від дійсної вартості нерухомого майна.

Суд самостійно позбавлений можливості, визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті позивачем за позовну вимогу майнового характеру.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Отже, вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 176 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху для усунення недоліків:

- визначення ціни позову, на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості квартири АДРЕСА_1

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Повний текст судового рішення складено та підписано 20.12.2024

Суддя В. М. Шкиря