Справа № 478/1712/24 Провадження № 2/478/395/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2024 року смт. Казанка

Казанківський районний суд Миколаївської області, в складі:

головуючого судді Томашевського О.О.,

за участю:

секретаря судових засідань Григоренко Н.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі суду с-ща Казанка, уточнену позовну заяву у цивільній справі № 478/1712/24 за позовом адвоката Висоцького Олександра Олександровича, поданої в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів та стягнення аліментів на утримання дитини,-

встановив:

У листопаді 2024 року адвокат Висоцький О.О. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів та стягнення аліментів на утримання дитини.

Ухвалою суду від 02 грудня 2024 року провадження у справі було відкрито, призначено підготовче судове засідання на 23.12.2024 року.

23 грудня 2024 року на адресу суду надійшла заява про уточнення позовних вимог згідно якої, доповнив позовні вимоги додатковою вимогою до відповідачки та остаточно просить суд:

- припинити стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частини заробітку (доходу), але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, згідно рішення Казанківського районного суду Миколаївської області від 24.01.2014 року (справа № 478/2127/13);

- звільнити ОСОБА_1 від сплати заборгованості по аліментам на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за виконавчим листом № 478/2127/13 від 24.01.2014 року за період з 01 січня 2015 року по 30 листопада 2024 року; - стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , на утримання малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частини заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з моменту звернення до суду і до повноліття ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 26.11.2024 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В підготовче судове засідання позивач та його представник не прибули. про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином. Згідно поданої заяви від 23.12.2024 року представник позивача просив суд провести судове засідання без участі сторони позивача.

В судове засідання відповідачка не прибула, повідомлялась про дату, час та місце судового засідання належним чином. про причини неявки суд не повідомила.

За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вирішуючи питання щодо можливості прийняття заяви про збільшення позовних вимог, суд, заслухавши думки сучасників справи та дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний суд у постанові №910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву позивача як заяву про зміну предмету позову та вважає за необхідне прийняти таку до розгляду.

При цьому, суд повторно вважає за необхідне звернути увагу позивача на необхідність конкретизувати (уточнити), яке саме стягнення просить припинити позивач та що саме стягнути з відповідачки у абзаці другому та четвертому уточненого позову.

Керуючись ст.49, 84, 107, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Прийняти заяву про зміну предмету позову (уточнену позовну заяву) адвоката Висоцького О.О. у цивільній справі № 478/1712/24 за позовом адвоката Висоцького Олександра Олександровича, поданої в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів та стягнення аліментів на утримання дитини.

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Визначити відповідачці п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачка має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, який має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Запропонувати позивачу визначитись із позовними вимогами, визначеними в абзаці другому та четвертому уточненої позовної заяви, а саме: що саме, яке стягнення просить припинити позивач та що саме стягнути з відповідачки.

Підготовче судове засідання відкласти на 14 січня 2025 року на 09 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя