КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 761/2551/21
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/8189/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Музичко С.Г., Олійника В.І.,

при секретарі Кіпрік Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою Головного управління Державної податкової служби в Запорізькій області, заінтересовані особи: публічне акціонерне товариство «Укргазбанк», акціонерне товариство «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат», про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю,

за апеляційною скаргою представника Головного управління Державної податкової служби в Запорізькій області на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 05 лютого 2024 року, ухваленого під головуванням судді Шереметьєвої Л.А.,-

встановив:

У січні 2021 року Головне управління Державної податкової служби в Запорізькій області звернулось до суду із названою заявою.

Головне управління Державної податкової служби в Запорізькій області просило: розкрити інформацію, що містить банківську таємницю; зобов`язати АТ «Укргазбанк» надати до Головного управління ДПС у Запорізькій області інформацію в паперовому або електронному вигляді про обсяг та рух коштів по рахунках НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 за період з 01 січня 2020 року по 31 жовтня 2020 рік у розрізі контрагентів з наданням дати проведення операцій, суми платежів, призначення платежів, найменування, кодів ЄДРПОУ.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у ТУ ДПС у Запорізькій області наявна податкова інформація щодо порушення податкового законодавства, маніпулювання інформацією щодо наявності грошових коштів на розрахункових рахунках АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат».

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 05 лютого 2024 року у задоволенні названої заяви відмовлено.

В апеляційній скарзі представник Головного управління Державної податкової служби в Запорізькій області просить рішення суду скасувати, та ухвалити нове рішення про задоволення вимог заяви в повному обсязі.

У судовому засіданні представник ПАТ «Укргазбанк» проти апеляційної скарги заперечила.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про його час і місце повідомлені належним чином.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення ПАТ «Укргазбанк», перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відмовляючи у задоволенні названої заяви, суд першої інстанції виходив із недоведеності та необґрунтованості вимог заяви Головного управління Державної податкової служби в Запорізькій області. Рішення про проведення перевірки в порядку, визначеному законом, не приймалося.

Висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Встановлено, що станом на 31 серпня 2020 року АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» має податковий борг у розмірі 139 738 грн 90 коп. та єдиному внеску у розмірі 4 631 грн 70 коп.

29 листопада 2019 року прийнято рішення № 9 відповідно до вимог п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України про стягнення боргу з рахунків боржника.

На рахунки у банках, обслуговуючих платників податків та філію АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» - Придніпровське виробниче управління ПАТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» систематично виставляються інкасові доручення.

З початку 2020 року виставлено 42 інкасових доручення на загальну суму 2 295 831 грн 20 коп.

Станом на 27 серпня 2020 року підприємством-боржником АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» самостійно сплачено в рахунок погашення боргу по єдиному внеску 2 369 грн 13 коп.

Згідно ІС «Податковий блок» сплата по єдиному внеску здійснюється з розрахункових рахунків, відкритих ПАТ АБ «Укргазбанк», АТ КБ «Приватбанк» та АТ «Акцент-Банк».

На виконання рішень суду про стягнення податкового боргу на рахунки платника в установах банків виставляються інкасові доручення, які повертаються без виконання з відміткою «кошти відсутні».

За період з січня 2020 року по жовтень 2020 року згідно Єдиного реєстру податкових накладних загальний обсяг реалізації з ПДВ у AT «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» становить 24 222 грн 19 коп.

Підприємством здійснюється реалізація продукції контрагентам: AT «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат», ПАТ «Український графіт», ТОВ «Багатопрофільна індустріальна компанія Контур», ПВКФ «ВРЕМЯ», ПП НПКО «ТАТА», ТОВ «ДЕЛЬТА-ІМПЕКС», ТОВ «АСТ ТРЕЙД», ТОВ «СБМ-Україна».

Обгрунтовуючи подану заяву, Головне управління Державної податкової служби в Запорізькій області зазначало, що АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» веде господарську діяльність та не перераховує податки до бюджету. Згідно інформаційних даних АІС «Податковий блок» AT «ЗАЛК» для проведення розрахункових операцій використовував наступні банківські рахунки:№ НОМЕР_4 ;№ НОМЕР_5 ; № НОМЕР_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1076 ЦК України банк гарантує таємницю банківського рахунку, операцій за рахунком і відомостей про клієнта.

Відомості про операції та рахунки можуть бути надані тільки самим клієнтам або їхнім представникам.

Іншим особам, у тому числі органам державної влади, їхнім посадовим і службовим особам, такі відомості можуть бути надані виключно у випадках та в порядку, встановлених законом про банки і банківську діяльність.

Частиною 1 статті 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено, що інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк, є банківською таємницею.

Статтею 62 Закону «Про банки і банківську діяльність» визначено коло осіб, на вимогу яких розкривається банківська таємниця, підстави її розкриття та обсяг інформації, яка надається.

Так, підставами для розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, є:

1) письмовий запит або дозвіл власника інформації;

2) письмова вимога або рішення суду;

3) письмова вимога уповноважених державних органів, перелік яких визначено законом і є вичерпним.

Відповідно до ст. 348 ЦПК України у заяві до суду про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи має бути зазначено: найменування суду, до якого подається заява; 2) ім`я (найменування) заявника та особи, щодо якої вимагається розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, їх місце проживання або місцезнаходження, а також ім`я представника заявника, коли заява подається представником; 3) найменування та місцезнаходження банку, що обслуговує особу, щодо якої необхідно розкрити банківську таємницю; 4) обґрунтування необхідності та обставини, за яких вимагається розкрити інформацію, що містить банківську таємницю, щодо особи, із зазначенням положень законів, які надають відповідні повноваження, або прав та інтересів, які порушено; 5) обсяги (межі розкриття) інформації, яка містить банківську таємницю, щодо особи та мету її використання.

Підставою для розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, є необхідність провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності.

При цьому своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплата податків та зборів (обов`язкових платежів) здійснюється шляхом проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок, підстави та порядок яких визначені законом.

Органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 19 Конституції України).

Відповідно до вимог пунктів 20.1.4, 20.1.5 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; отримувати безоплатно від платників податків, а також від установ Національного банку України, банків та інших фінансових установ довідки у порядку, встановленому Законом України «Про банки і банківську діяльність» та цим Кодексом, довідки та/або копії документів про наявність банківських рахунків, а на підставі рішення суду - інформацію про обсяг та обіг коштів на рахунках.

У статті 75 ПК України зазначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Саме по собі неподання у встановлений строк податкової декларації або їх розрахунків, необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених Податковим кодексом України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок, згідно з процедурою, визначеною главою 8 Податкового кодексу України. У цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці.

Відповідно до п. 12 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 вересня 2011 року №10 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб», у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18 листопада 2019 року у справі № 752/19172/18 та від 28 травня 2020 року у справі № 761/13288/19.

Так, до матеріалів справи не долучено доказів на підтвердження прийняття заявником рішення про проведення перевірки щодо АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» в порядку, визначеному законом.

Крім того, Головним управлінням Державної податкової служби в Запорізькій області не надало суду доказів щодо проведення в установленому порядку перевірки з питань дотримання товариством податкового законодавства та/або неможливості вчинення дій відповідно до способів реагування, передбачених законом, а також не доведено існування обставин, за яких перевірка є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що заявником не повідомлено про наявність підстав неможливості вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених чинним законодавством.

Головне управління Державної податкової служби в Запорізькій області звертаючись до суду не довело існування обставин, які підтверджують неможливість проведення перевірки щодо АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат».

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції поверхнево розглянуто подану заяву без всебічного дослідження матеріалів справи, колегія суддів відхиляє, оскільки відмовляючи у задоволенні вказаної заяви суд першої інстанції обгрунтовано зазначив, що заявником документально не підтверджено здійснення усіх заходів досудового отримання інформації, що містить банківську таємницю та не додано до заяви документального підтвердження обставин, на які він посилається.

Інші доводи апеляційної скарги також не дають підстав для висновку про те, що при розгляді справи судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального або неправильне застосування норм процесуального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що рішення суду від 05 лютого 2024 року ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, відтак підстав для його скасування за доводами апеляційної скарги немає.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника Головного управління Державної податкової служби в Запорізькій області залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 05 лютого 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст складено 18 грудня 2024 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: С.Г. Музичко

В.І. Олійник