Справа №: 398/4537/24
провадження №: 2/398/2702/24
РІШЕННЯ

Іменем України

"24" грудня 2024 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Авраменка О.В.,

з участю секретаря судового засідання Міщенко С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Олександрія в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, в якій просить визначити їй додатковий строк для подачі нею до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до свідоцтва на право власності на житло квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4 (батько позивача), ОСОБА_5 (мати позивача) та ОСОБА_2 (брат позивача). ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача, та її батько і брат успадкували в рівних частках належну матері 1/3 частку у праві власності на квартиру, тобто частки у праві власності на квартиру стали: 1/2 частка її батька та 1/2 частка її брата. Після смерті матері, ні батько, ні брат не оформлювали свої спадкові права. ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Кропивницький помер батько позивача, який за життя склав заповіт на все належне йому майно на користь позивача. 16.12.2021 року позивачем було отримано свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька на 1/2 частку квартири. ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Вупперталь, Німеччина, помер брат позивача ОСОБА_2 , який на момент смерті у шлюбі не перебував. Померлий мав сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак останній спадщину не прийняв, а тому право на спадкування перейшло до спадкоємців другої черги, якими є позивач та її сестра ОСОБА_3 . Про смерть батька вона дізналась у 2022 році, після чого у грудні того ж року звернулась до нотаріуса за консультацією. Тривалий час вона не могла отримати вказані нотаріусом документи, які були необхідні для подачі заяви про прийняття спадщини. Збір документів також ускладнювався тим, що її брат народився на території Російської Федерації, дипломатичні стосунки з якою Україна припинила. Відтак визначений строк пропущений нею був з поважних причин.

Учасники справи, належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Від позивача надійшла заява, в якій вона позовні вимоги підтримала, просила судовий збір з відповідача не стягувати та розглядати справу без її участі.

Від відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі його представника.

Від третьої особи ОСОБА_3 до суду надійшли письмові пояснення, в яких зазначено, що вона не зверталась з заявою про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 за місцем проживання в Німеччині, а також за місцем знаходження спадкового майна. Крім того, в заяві зазначила, що просить проводити розгляд у її відсутність та не заперечує проти задоволення позову.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши подані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків.

Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів у справі встановив наступні факти та правовідносини.

ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 були чоловіком та дружиною. Вони мали трьох дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . Зазначене підтверджується відповідними свідоцтвами про смерть, народження та укладення шлюбу.

На підставі свідоцтва про право власності на житло від 25 серпня 1993 року ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в рівних частках належала квартира АДРЕСА_1 , що також підтверджується архівною довідкою КП «ОМБТІ».

Після смерті ОСОБА_5 спадщину, до складу якої входила в тому числі і зазначена квартира, прийняли ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , однак не оформили своїх спадкових прав на 1/2 частку кожен зазначеної квартири.

Після смерті ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, позивач успадкувала 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 16.12.2021 року.

ІНФОРМАЦІЯ_10 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 17.10.2022 року відділом реєстрації актів цивільного стану Вупперталь, ФРН.

Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається із 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

У грудні 2022 року позивач зверталась до приватного нотаріуса для консультації з приводу прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , що підтверджується листом приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Л.Г.Куліш.

Також, листом приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Л.Г.Куліш від 25.01.2024 року позивачу повідомлено про відмову у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті брата в зв`язку з пропуском нею строку для її подання.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , не заводилась та відповідно свідоцтв про право на спадщину не видавалось, заповіти від імені померлого не посвідчувались, що підтверджується Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1217 та ст. 1218 ЦК України).

За приписами ст. ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї . Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом ст. ст. 1258, 1262 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Отже, з урахуванням фактичних обставин справи, позивач є спадкоємцем другої черги після смерті свого рідного брата.

Як зазначено в ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує те, що позивач зверталася до нотаріуса з приводу подання заяви про прийняття спадщини, однак на той час у неї було відсутнє свідоцтво про смерть спадкодавця, який помер на території Федеративної Республіки Німеччина, а також докази родинних зв`язків зі спадкодавцем. При цьому, померлий народився на території російської федерації, та з огляду на припинення дипломатичних відносин, отримання відповідних документів, що підтверджують родинні зв`язки, значно ускладнилось.

Верховний Суд у постанові від 22.01.2020 року у справі №592/18695/18 відніс до поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини ситуацію, коли у спадкоємця відсутнє свідоцтво про смерть спадкодавця.

Також суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» було внесено зміни до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 9 травня 2023 р № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» з 18.06.2023 року виключено.

Все це створило реальні перешкоди для своєчасного подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Крім того, позивач є єдиним спадкоємцем, який звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , від спадщини не відмовлялася, бажає її прийняти, а також на час розгляду справи спадщина ніким не прийнята.

Враховуючи відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , та відсутність заперечень проти позову зі сторони відповідача, а також те, що у позивача виникли об`єктивні труднощі при отриманні свідоцтва про смерть спадкодавця, який помер на території іншої держави та документів, які підтверджують родинні зв`язки між ними, що в сукупності, на переконання суду, є поважними причинами пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, то суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На відшкодуванні судових витрат позивач не наполягала та просила не стягувати з відповідача сплачений при подачі позову судовий збір.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76 82, 258, 259, 263 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (адреса місця проживання, зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Олександрійської міської ради Кіровоградської області (адреса місцезнаходження: Кіровоградська область, м. Олександрія, проспект Соборний, буд. 59, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 (остання відома адреса місця проживання, зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (адреса місця проживання, зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_10 , терміном один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати залишити по фактично понесеним.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 24 грудня 2024 року.

Суддя О.В.Авраменко