БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
провадження № 2/361/1400/24, cправа № 361/7514/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«06» листопада 2024 року місто Бровари

Броварського району

Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань - Бас Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей сім`ї Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про оспорювання батьківства та виключення запису стосовно батька з актового запису про народження дитини,

в с т а н о в и в:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у неї народилась донька, у свідоцтві про народження дитини ОСОБА_3 батьком записаний ОСОБА_2 , мати ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 зустрічалася з ОСОБА_2 , і на той момент вже була на ранній стадії вагітності, але відповідач не є генетичним батьком дитини. Відповідач сказав, що визнає дитину позивача своєю бо любить їх.

Позивач народжувала в Києві сама, без чоловіка. Через деякий час, після виписки, зробили всі необхідні документи на дитину і відповідач дав їй своє прізвище та по-батькові ОСОБА_3 , тому й записаний в свідоцтві про народження дитини батьком, однак кровне споріднення між дитиною та відповідачем відсутнє.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 вересня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 вересня 2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, від проведення експертизи відмовилася.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився. До суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає повністю, також зазначив що донька позивача не має кровної спорідненості з ним, хоча він і записаний у свідоцтві про народження як батько дитини.

Третя особа Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) в судове засідання представника не направили. До суду надійшов лист від виконуючого обов`язки начальника відділу Стародуб С.А. про розгляд справи без участі їх представника.

Третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної у місті Києві державної адміністрації у судове засідання представника не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Вислухавши пояснення позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Київ народилася ОСОБА_3 про що зроблений відповідний актовий запис № 350. Батько ОСОБА_2 . Мати ОСОБА_1 (свідоцтво про народження, видане 10 травня 2023 року Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ)).

Правилами статті 136 Сімейного кодексу України (далі СК України) визначено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком вона знала, що не є її батьком.

Відповідно до пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3, судам слід ураховувати, що відповідно до статті 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини.

Для встановлення чи оспорювання батьківства проводиться експертиза ДНК.

Експертиза ДНК або молекулярно-генетична експертиза призначається з метою формування належної, допустимої та достатньої за стандартом доказування «поза розумним сумнівом» доказової бази.

Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (при наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини. Для визначення спірного батьківства необхідна присутність ймовірного батька і дитини для проведення забору вихідного біологічного матеріалу. В результаті проведення ДНК-аналізу на предмет встановлення батьківства ймовірність похибки позитивного висновку становить 0,000001%. Негативний факт батьківства встановлюється із 100% ймовірністю.

При розгляді даної справи по суті, не зважаючи на роз`яснення суду, позивачем не заявлено клопотання про призначення судової експертизи. Разом з тим, іншої законної можливості підтвердити відсутність кровної спорідненості між відповідачем, записаним батьком дитини, та дитиною не існує. Суд не приймає визнання відповідачем позову щодо відсутності кровного споріднення, так як вказані обставини повинні бути підтверджені належними доказами. При цьому суд не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. У даному випадку суд враховує найкращі інтереси дитини.

Відповідно до частини першої статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Суд звертає увагу, що вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Такі обставини у даному випадку місця не мають, позивач ставить лише питання про виключення відомостей про батька відповідача у справі, інформації про походження дитини від іншого батька не зазначає.

Зважаючи на викладене, позивач в обґрунтування та підтвердження заявленого позову, не надала належних та допустимих доказів, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись статтями 2, 12, 76, 80, 262-265 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

в и р і ш и в:

У задоволенні позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин