Справа № 405/7560/24
Провадження №2/405/1495/24
У Х В А Л А

06 листопада 2024 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И Л А:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Реброва Л.Г. (діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії ВА № 1087092 від 30 липня 2024 року), в інтересах позивача звернулася до Ленінського районного суду м.Кіровограда з позовом до відповідача Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, в якому (позові) просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява, яка є заявою по суті справи, повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п.3, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Стаття 30 ЦПК України визначає правила виключної підсудності, тобто підсудності, при якій розгляд певних категорій справ може розглядатися лише в чітко визначеному суді. До таких справ не можуть застосовуватися правила загальної та/або альтернативної підсудності, визначені відповідно ст. ст. 27, 28 ЦПК України, і, зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Отже, виключна підсудність є пріоритетною над загальною.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, договірної, альтернативної або підсудності пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07 липня 2020 року у справі №910/10647/18 вказала на те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

При цьому, позови що виникають з приводу нерухомого майна - це позови пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому усі позови, у спорах, які є наслідком правовідносин, пов`язаних з обігом нерухомого майна повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.

Крім того, відповідно до п.п. 42, 43 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 року № 3 виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Якщо пред`явлено позов про право власності на кілька жилих приміщень (квартир), розташованих у різних районах міста чи в різних містах, або позов про поділ спадкового майна, яке складається з кількох квартир (об`єктів нерухомості) у різних місцевостях, тобто вимоги, для кожної з яких частиною першою статті 114 ЦПК встановлено виключну підсудність, то позов пред`являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Так, звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини представник позивача зазначила, що після смерті чоловіка позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина, яка складається з об`єктів нерухомого майна: частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що є територією Подільського району м.Кропивницький, на яку поширюється юрисдикція (підсудність) Ленінського районного суду м.Кіровограда, та житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , що є територією Кропивницького району, на яку поширюється юрисдикція (підсудність) Кіровоградського районного суду Кіровоградської області відповідно тобто, майно розташоване за різними адресами, при цьому, відзначається, що до поданого позивачем позову застосовуються правила ст. 30 ЦПК України щодо виключної підсудності справи, а саме: за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Поряд з цим, позивачем в позові не зазначено з наданням підтверджуючих документів, що вартість основної частини нерухомого майна, яка знаходиться на території Подільського району м.Кропивницький перевищує вартість об`єкту нерухомого майна, що знаходиться в Кропивницькому районі, на підставі чого позивачу необхідно зазначити та надати підтверджуючі документи щодо вартості вказаних об`єктів спадкового нерухомого майна, на час звернення позивача з зазначеним позовом до суду, з метою подальшого вирішення судом питання щодо підсудності зазначеної справи Ленінському районному суду м. Кіровограда на розгляд якого вона надійшла.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в п.п.3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а саме: надати підтверджуючі документи щодо вартості об`єктів нерухомого майна, які входять до спадкової маси.

В разі не усунення виявлених недоліків позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова