Номер провадження 2-р/754/14/24
Справа № 754/5909/22
У Х В А Л А

Іменем України

25 грудня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі судді Саламон О.Б., з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві заяву директора Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» Олександра Іванько про роз`яснення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року по цивільній справі № 754/5909/22, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування дисциплінарного стягнення, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року позов ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування дисциплінарного стягнення, визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди - задоволено.

Визнано незаконним та скасовано:

-наказ № 77 від 03 березня 2022 року Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "про притягнення до дисциплінарного відповідальності лікаря - кардіолога ОСОБА_1 ";

-наказ № 61 від 24 червня 2022 року Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про припинення трудового договору за п.3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України та наказ № 234 від 24 червня 2022 року "про притягнення до дисциплінарної відповідальності - звільнення лікаря - кардіолога відділення кардіології ОСОБА_1 "

Поновлено ОСОБА_1 на посаді лікаря - кардіолога відділення кардіології Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу 275 робочих днів в сумі 336 520,25 грн.

Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 30 000 грн.

Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати зі сплати судового збору - 992,40 грн. та витрати на професійну допомогу адвоката 93 725 грн.

Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь держави судові витрати по справі 2 977,20 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року - скасовано.

Постановою Верховного суду від 21 серпня 2024 року постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року скасовано, рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року в частині стягнення витрат на правову допомогу змінено, зменшивши розмір стягнених з Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь ОСОБА_1 витрат на професійну допомогу з 93 725 грн. до 15 000 грн.

У решті рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року залишено без змін.

З моменту прийняття постанови касаційної інстанції постанова Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року втрачає законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

Від директора Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) О. Іванько після перегляду справи в касаційному порядку, 17 грудня 2024 року надійшла заява про роз`яснення рішення суду від 17 липня 2023 року, а саме зазначено про те, що у день проголошення рішення - 17 липня 2023 року ОСОБА_1 була поновлена на посаді. 19 липня 2023 року - була звільнена з роботи за угодою сторін відповідно до п. 1 ст. 36 КЗпП України на підставі її особистої заяви. Таким чином, трудові відносини були остаточно припинені за ініціативою працівника. Після набрання законної сили постановою апеляційного суду від 16 січня 2024 року, наказом директора від 16 січня 2024 року було скасовано наказ про поновлення ОСОБА_1 на посаді. Наголошують, що на той час вона вже була звільнена за її ініціативою після поновлення. Наразі, постановою Верховного Суду рішення суду першої інстанції про поновлення на посаді залишено в силі. У зв`язку з тим, що трудові відносини було припинено з ініціативи працівника, а нових звернень до адімінстрації підприємство щодо працевлаштування вона не робила, залишається незрозумілим яким чином необхідно виконувати рішення про поновлення на роботі. Чи вправі адміністрація підприємства поновлювати на роботі громадянку, яка виявила бажання розірвати трудові відносини.

Просить суд роз`яснити судове рішення щодо дій, які має вчинити адміністрація на виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року, яке вступило в силу 21 серпня 2024 року і стосується поновлення на роботі ОСОБА_1 , яка звільнилась з роботи 19 липня 2023 року за угодою сторін, відповідно до поданої нею заяви. Розяснити рішення в частині формулювання «поновлення на роботі», яка була поновлена на роботі 17 липня 2023 року і звільнилась за угодою сторін 19 липня 2023 року.

Суд розглядає заяву в порядку ч. 3 ст. 271 ЦПК України.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Зазначена стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

У п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України "Про судове рішення в цивільній справі" № 14 від 18.12.2009р. зазначено, що відповідно до ст. 221 ЦПК України (2001р.) слідує, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Також, виходячи із системного тлумачення положень ст. 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення.

У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

В ухвалі Верховного Суду від 14 лютого 2022 року у справі № 755/1600/16 вказано, що "як свідчить тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. При цьому не підлягають роз`ясненню судові рішення, ухвалені судом у межах наданих йому повноважень з процесуальних питань, які вказують на вчинення тієї чи іншої процесуальної дії".

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року у справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що "роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усунення неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушуються питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, ...суд відмовляє в роз`ясненні рішення".

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року у справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що "необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення".

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Отже, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, роз`ясненню підлягають лише ті судові рішення, які набрали законної сили та які підлягають виконанню у випадку, якщо вони не виконані або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Враховуючи наведене і те, що рішення суду від 17 липня 2024 року викладено в чіткій формі, останнє є повністю зрозумілим, в т.ч. містить чітку резолютивну частину із зазначенням конкретних дій, а доводи заявника не можуть вирішуватись в порядку ст.271 ЦПК України, оскільки потребують зміни змісту судового рішення, так як торкаються питань, які не були предметом судового розгляду, що є неприпустимим, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Із врахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 271 ЦПК України про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Керуючись ст.ст.260, 271, 353-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви директора Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 1» Олександра Іванько про роз`яснення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17 липня 2023 року по цивільній справі № 754/5909/22 - відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Повний текст ухвали суду складено 25.12.2024.

Суддя О.Б. Саламон