Провадження № 2/643/5498/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

20.12.2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Власенка М. В.,

за участю секретаря судового засідання Каратаєвої Я. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

31 жовтня 2024 року до Московського районного суду м. Харкова засобами поштового зв`язку надійшов позов представника ОСОБА_1 адвоката Присяжнюк А. В. до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 12 червня 1993 року сторони перебувають у зареєстрованому у м. Харкові, Палац одруження «Центральний», актовий запис № 807, шлюбі. Від вказаного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають, спільне життя не склалося, подружні відносини припинені з січня 2020 року, сторони проживають окремо та між собою не спілкуються. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, оскільки іншим чином припинити шлюб між сторонами неможливо, позивач звертається до суду з цим позовом.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2024 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

У матеріалах справи міститься заява представника позивача, у якій остання просить проводити розгляд справи без участі позивача і його представника, а також зазначає, що позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити та не заперечують проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, на підставі ст. 128 ЦПК України повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду справи. Причини неявки відповідач суду не повідомив, відзиву, заяв, заперечень до суду не надав.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відтак, оскільки відповідач в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив, відзиву на позов не подав, а позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у матеріалах справи доказів згідно положень ст. 280, 281 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив таке.

У судовому засіданні встановлено, що з 12 червня 1993 року сторони перебувають у зареєстрованому у м. Харкові, Палац одруження «Центральний», актовий запис № 807, шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

Від вказаного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.

Спільне життя не склалось у зв`язку із повним непорозумінням, що привело до розпаду сім`ї.

Згідно положень ст. 51 Конституції України та ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У судовому засіданні об`єктивно встановлено, що подальше спільне життя сторін із збереженням шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу це одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (ст. 24 СК України). Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (ст. 104 СК України). Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Суд доходить висновку, що у даний час шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому вважає, що шлюб між сторонами повинно бути розірвано.

Керуючись ст. 4, 12, 76 81, 89, 263 265, 268, 274, 280 282, 288, 289, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 12 червня 1993 року у м. Харкові, Палац одруження «Центральний», актовий запис № 807, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Михайло ВЛАСЕНКО