15.11.2024 Єдиний унікальний номер 234/968/22
Провадження №2-з/205/49/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2024 р. м. Дніпро

Ленінський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Курбанової Н.М.,

за участю секретаря - Вольф В.М.,

розглянувши у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Із Краматорського міського суду Донецької області до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали цивільної справи позовом ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним.

Одночасно, із поданням позову позивач надав клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи, так як вважає підробленим підпис та записи зроблені в матеріалах про укладення шлюбу 27.08.2009 р., які можливо зроблені не померлим ОСОБА_3 , а іншою невідомою особою з метою противоправного заволодіння всім його майном після його смерті, а відповідний факт справжності підпису може бути підтверджений виключно висновком експерта, який би зробив відповідну експертизу справжності підпису на оригіналі заяви про укладення шлюбу, на підставі якої нібито був зареєстрований шлюб від 27.08.2009 р., на свідоцтві виданим ВРАЦС Пролетарського районного управління юстиції у м.Донецьку Донецької області за актовим записом №152. Проведення експертизи просить доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: 03057, м.Київ, вул.Смоленська, б.6. На вирішення експертизи поставити наступні питання: Чи виконано рукописний текст підпис та ПІБ у відповідній графі заяви про укладення шлюбу ОСОБА_4 , громадянином України, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, надав клопотання про витребування доказів, а саме з відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) для проведення почеркознавчої експертизи оригінали матеріалів справи щодо укладення шлюбу 27.08.2009 р. між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , інформацію чи був офіційно укладений шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , який був зареєстрований на підставі свідоцтва про шлюб від 27.08.2009 р., виданим ВРАЦС Пролетарського районного управління юстиції у м.Донецьку Донецької області за актовим записом №152, чи мав право ОСОБА_6 укладати шлюб в ВРАЦС Пролетарського районного управління юстиції у м.Донецьку Донецької області за актовим записом не за своїм місцем реєстрації. Витребувати у ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) оригінал свідоцтва про шлюб від 27.08.2009 р., виданий ВРАЦС Пролетарського районного управління юстиції у м.Донецьку Донецької області за актовим записом №152 на державному бланку серії НОМЕР_1 (для проведення експертизи справжності бланку).

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_7 в судові засідання призначені 16.11.2023 р. о 12-00 годині, 12.12.2023 р. о 10-45 годині, 25.12.2023 р. о 10-00 годині, 22.01.2024 р. о 12-00 годині, 15.03.2024 р. о 13-00 годині, 04.04.2024 р. о 15-00 годині, 06.05.2024 р. о 16-00 годині, 06.06.2024 р. о 12-45 годині, 05.07.2024 р. о 15-30 годині, 11.09.2024 р. о 12-30 годині, 15.11.2024 р. о 09-30 годині повідомлений належним чином, а на зазначену в заяві електронну адресу, з використанням засобів мобільного зв`язку, про що свідчать записи реєстру відправки, які містяться у матеріалах справи, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Відповідачка ОСОБА_2 надала суду заяву про відмову у задоволенні позовних вимог, відмовленні у задоволенні клопотання про експертизу та в клопотанні про забезпечення позову.

Відповідач Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків)13, повідомлений належним чином, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

28.09.2023 р. позовна заява ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним прийнята до розгляду та по справі відкрито спрощене позовне провадження.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_7 в судові засідання призначені 16.11.2023 р. о 12-00 годині, 12.12.2023 р. о 10-45 годині, 25.12.2023 р. о 10-00 годині, 22.01.2024 р. о 12-00 годині, 15.03.2024 р. о 13-00 годині, 04.04.2024 р. о 15-00 годині, 06.05.2024 р. о 16-00 годині, 06.06.2024 р. о 12-45 годині, 05.07.2024 р. о 15-30 годині, 11.09.2024 р. о 12-30 годині, 15.11.2024 р. о 09-30 годині повідомлений належним чином, а на зазначену в заяві електронну адресу, з використанням засобів мобільного зв`язку, про що свідчать записи реєстру відправки, які містяться у матеріалах справи, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Крім того, адреса реєстрації позивача зазначена: АДРЕСА_2 .

Згідно наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 р. № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових)», вся територія Маріупольського району віднесена до тимчасово окупованої російською федерацією території України.

Згідно відповіді Міністерства соціальної політики України від 14.09.2023 р. №13739/0/2-23/19, згідно якої станом на 13.09.2023 р. щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості в ЄІБД ВПО відсутні.

Таким чином, місце перебування позивача не встановлено.

13.11.2023 р., 04.12.2023 р., 16.01.2024 р., 06.05.2024 р. від представника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_7 до суду надійшли заяви про розгляд справи у відсутності позивача та його представника, посилаючись на те, що ОСОБА_7 проходить військову службу в ЗСУ.

Листами від 13.03.2024 р., 06.05.2024 р. Ленінський районний суд м.Дніпропетровська повідомив позивача ОСОБА_1 та представника позивача адвоката Батюка О.О. про необхідність визначитись з представництвом в цивільному процесі по даній справі, відповідно до діючого законодавства України, так як згідно із ст. 7 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» несумісною з діяльністю адвоката є військова служба. У разі виникнення обставин несумісності адвокат у триденний строк з дня виникнення таких обставин має подати до ради адвокатів регіону за адресою свого робочого місця заяву про зупинення адвокатської діяльності.

09.05.2024 р. до суду надійшли пояснення адвоката Батюка О.О., в яких він зазначає, що у рішенні № 24 (Про особливості проходження адвокатами військової або альтернативної (невійськової) служби у період воєнного стану) йдеться про те, що в період воєнного стану не треба застосовувати таку підставу для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за порушення правил щодо несумісності, як вступ на військову службу.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Trukh v. Ukraine, №50966/99 від 14.10.2003; Aleksandr Shevchenko v. Ukraine, №8371/02 від 26.04.2007).

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 вересня 2020 року по справі №658/1141/18.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що систематична неявка позивача у призначені судові засідання та неповідомлення суду за допомогою заяви або клопотання, є зловживанням своїми процесуальними правами, які передбачені чинним законодавством, що призводить до зволікання розгляду даної справи.

Отже на думку суду, неявка в судові засідання позивача, який належним чином повідомлявся про час та місце проведення судового засідання є волевиявленням сторони позивача, яке свідчить про відмову від реалізації свого права безпосередньої участі у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому суд вважає можливим, в силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, залишити позов та клопотання про призначення судової почеркознавчої експерт, витребування доказів без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 3 ст. 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1, ст. 257, ст. ст.258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним залишити без розгляду.

Клопотання про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним залишити без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Донецькій області Управління державної реєстрації Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду, якщо виникне в цьому потреба.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровськогоо апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Курбанова Н. М.