печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" грудня 2024 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Соколова О.М.,

при секретарі судових засідань Колесник А.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання відповідача 2 Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про закриття провадження у цивільній справі № 757/17902/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЖЕТ БІЗНЕС ЛІМІТЕД» до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про скасування реєстраційного запису, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа № 757/17902/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЖЕТ БІЗНЕС ЛІМІТЕД» до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про скасування реєстраційного запису.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29 травня 2023 року відкрито провадження за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

13 вересня 2024 року на адресу суду від відповідача 2 надійшло клопотання про закриття провадження у справі № 757/17902/23-ц, в обґрунтування якого остання вказала, що на даний час вже існують судові рішення, що набрали законної сили, з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, які свідчать про те, що ця справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з чим на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України просила закрити провадження у справі.

У судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення, якого повідомлялися належним чином.

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача про розгляд справи у відсутність представника позивача.

Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За наведених обставин, суд, приходить до висновку про можливість вирішення питання щодо закриття провадження у даній цивільній справі у відсутність інших учасників на підставі наявних в ній даних.

Так, предметом спору у даній справі є скасування реєстраційного запису нотаріуса про зміну кінцевого бенефіціарного власника (контролера) ТОВ «ДЖЕТ БІЗНЕС ЛІМІТЕД».

Згідно ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, відносин; інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Крім того, згідно ст. 1 КАС, кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

У відповідності до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, ст. 19 КАС України визначено справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, зокрема юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; 2) спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; 3) спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; 4) спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; 5) за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом; 6) спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; 7) спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації; 8) спорах щодо вилучення або примусового відчуження майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності; 9) спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб; 10) спорах щодо формування складу державних органів, органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення їх посадових осіб; 11) спорах фізичних чи юридичних осіб щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», за винятком спорів, пов`язаних із укладенням договору з переможцем переговорної процедури закупівлі, а також зміною, розірванням і виконанням договорів про закупівлю; 12) спорах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів охорони державного кордону у справах про правопорушення, передбачені Законом України «Про відповідальність перевізників під час здійснення міжнародних пасажирських перевезень». 13) спорах щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

Крім того, ч. 3 ст. 19 КАС України встановлено, що адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

При цьому, відповідно ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: 1) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності; 2) адміністративні справи, пов`язані з виборчим процесом чи процесом референдуму, щодо: оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій; уточнення списку виборців; оскарження дій чи бездіяльності засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, що порушують законодавство про вибори та референдум; оскарження дій чи бездіяльності кандидата у депутати сільської, селищної ради, кандидатів на посаду сільського, селищного голови, їх довірених осіб; 3) адміністративні справи, пов`язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України, щодо: примусового повернення в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства; примусового видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; продовження строку затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; затримання іноземців або осіб без громадянства до вирішення питання про визнання їх біженцями або особами, які потребують додаткового захисту в Україні; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою забезпечення їх передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 4) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання ними рішень судів у справах, визначених пунктами 1-3 частини першої цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 20 КАС України, окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

Крім того, згідно роз`яснень постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 22.05.2015 року N 6 «Про внесення змін і доповнень до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року N 8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів», зі змінами і доповненнями, внесеними згідно з постановами Пленуму Вищого адміністративного суду України від 14 лютого 2014 року N 2 та від 15 травня 2014 року N 6», юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення. Зокрема, за змістом пункту 1 частини першої статті 3 КАС України (ред. 2005 року) у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 року у справі № 910/8729/18 визначено, що критеріями розмежування судової юрисдикції є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Водночас, згідно з пунктом 3 цієї Постанови, діяльність усіх суб`єктів владних повноважень щодо виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань необхідно вважати владною управлінською функцією. При цьому, з огляду на частину другу статті 55 Конституції України, владною управлінською функцією може вважатися не лише прийняття рішення органом влади, а і його дії та бездіяльність.

Тобто в розумінні положень КАС України спори з приводу законності дій посадових осіб є публічно-правовими, оскільки виникають за участю суб`єкта владних повноважень під час реалізації наданих йому законодавством владних управлінських функцій.

Так, вбачається, що в даному випадку, позивач заявляє вимоги до приватного нотаріуса як особи, уповноваженої на реєстраційні дії, щодо зобов`язання вчинити дії відносно скасування запису про зміну бенефіціарного власника юридичної особи, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - тобто фактично позивач заявляє вимоги, які стосуються управлінських функцій реєстратора, який в даному випадку є суб`єктом владних повноважень, що здійснює свої владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Отже, в даному випадку, вбачається, що вказані вимоги позову стосуються спору у сфері публічно-правових відносин, які, у відповідності до положень ст. ст. 19, 20 КАС України, не підлягають розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, враховуючи, що правовідносини, за захистом яких звернувся позивач до суду не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі № 757/17902/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЖЕТ БІЗНЕС ЛІМІТЕД» до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про скасування реєстраційного запису.

Згідно п.5 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", відповідно закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 2 ст. 255 ЦПК України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 4, 5, 20, 128, 223, 255, 256 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача 2 Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про закриття провадження у цивільній справі № 757/17902/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЖЕТ БІЗНЕС ЛІМІТЕД» до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про скасування реєстраційного запису - задовольнити.

Провадження у цивільній справі № 757/17902/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЖЕТ БІЗНЕС ЛІМІТЕД» до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник Олени Олександрівни про скасування реєстраційного запису - закрити.

Повернути ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з Державного бюджету України суму сплаченого судового збору в розмірі 1 073 грн. 60 коп. сплаченої згідно квитанції № 163103761 від 27.04.2023 року.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Соколов