Провадження № 2/205/5429/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

20 грудня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката Ярової Світлани Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка навчається,

В С Т А Н О В И В:

16.12.2024 року адвокат Ярова С.В. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка навчається. Дана позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді, за допомогою системи ЄСІТС «Електронний суд», за електронним цифровим підписом представника позивача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2024 року, цивільну справу №205/17116/24, провадження №2/205/5429/24, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В., та передано судді канцелярією суду 18.12.2024 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за вказаним позовом, суддя дійшов висновку, що таку позовну заяву слід залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК Українипозовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, у поданій заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та представника, а також у відповідача, що суперечить вимогам п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України.

Також відповідно до ч.3 ст.199 СК України право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.

Тобто, умовою для наявності у одного з батьків права на звернення з таким позовом про стягнення аліментів відповідно до ст.199 СК України є спільність мешкання з повнолітньою дитиною, що є ознакою ведення ними спільного господарства та презумпції утримання своєї повнолітньої дитини відповідно до згаданої норми ст. 199 СК України. Проживання окремо іншого з батьків свідчить про те, що він не веде спільного господарства з повнолітньою дитиною, а тому відносно цього з батьків презумпція утримання повнолітньої дитини відповідно до згаданого норми СК України не діє.

Так, представник позивача в позовній заяві зазначає, що з початку повномасштабного вторгнення військ Російської Федерації на територію України позивачка разом із дітьми вимушено заради власної безпеки покинули місце свого проживання в Маріуполі, яке з часу початку війни перебуває в окупації загарбників та виїхали до Республіки Литва, де наразі перебувають під тимчасовим захистом. Разом з тим, позивачем не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, а також не додано їх до позовної заяви.

З огляду на викладене, відсутність інформації щодо місця проживання дитини з одним із батьків виключає, відповідно до ч. 3 ст.199 СК України, право одного з батьків дитини на звернення до суду з відповідним позовом та наділяє таким правом повнолітню дитину, яка продовжує навчання.

Крім того, згідно ст. 53 ЦПК України представником позивача не вказано доньку ОСОБА_3 в якості третьої особи, оскільки рішення у справі може вплинути на її права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Також, суд звертає увагу сторону позивача на те, що відповідно до закону повнолітня дитина, яка продовжує навчання, має повний обсяг цивільної процесуальної дієздатності та може самостійно звернутися з позовом про стягнення аліментів на її утримання. А у разі подання позову матір`ю дитини повнолітню дитину має бути обов`язково зазначено у позовній заяві у якості третьої особи у справі.

Крім того, ст. 95 ЦПК України визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат». Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус. Нотаріус засвідчує справжність підпису перекладача на перекладі тексту документа за правилами, передбаченими пунктом 6 глави 7 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Підпис перекладача на нотаріальному документі виконується ним власноручно у присутності нотаріуса. При засвідченні справжності підпису перекладача, нотаріусу необхідно встановити особу перекладача, а також його кваліфікацію.

У Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України прямо не вказано, яким кваліфікаційним вимогам повинен відповідати перекладач, а лише зазначено, що перекладач разом з документом, який встановлює його особу, повинен надати документ, що підтверджує його кваліфікацію.

Для перекладу надаються оригінали документів або їх нотаріально засвідчені копії. Документи, викладені на двох і більше окремих аркушах, що подаються для засвідчення вірності перекладу або засвідчення справжності підпису перекладача, повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення цілісності, пронумеровані і скріплені підписом відповідної посадової особи та печаткою юридичної особи (у разі наявності), яка видала документ.

Переклад робиться з усього тексту документа, в тому числі з печатки і штампу. Найчастіше переклад виконується на окремому аркуші чи аркушах. Він прикріплюється до оригіналу документа, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса та його печаткою.

Представником позивача до позовної заяви долучено копії документів, складених іноземною мовою, поряд з цим подані документи не оформлені належним чином, та не дають суду належним чином зрозуміти їх зміст.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на зазначене, доходжу до висновку про необхідність залишення без руху даної позовної заяви з наданням стороні позивача строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву адвоката Ярової Світлани Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка навчається залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.В. Дорошенко