П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.,

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

за участю секретаря Ферлей Н.В.,

розглянувши справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 21 серпня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни, третя особа - ОСОБА_3 , про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №753/24671/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни, третя особа - ОСОБА_3 , про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки.

Ухвалою суду від 07 грудня 2021 року у справі №753/24671/21 було задоволено заяву представника позивача - адвоката Позднякова Петра Вікторовича про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , до вирішення справи по суті.

17 травня 2023 року за результатами розгляду вищезазначеної справи судом ухвалено рішення, яким визнано незаконним та скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни, № 60509905 від 22 вересня 2021 року про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 (з відкриттям розділу), індексний номер 60509905 від 22 вересня 2021 року стосовно державної реєстрації предмету іпотеки - квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 106,3 кв.м.; у задоволенні вимог ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 грудня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - залишено без задоволення, а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2023 року залишено без змін.

16 липня 2024 року від адвоката Тітової Олени Олександрівни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №753/24671/21, вжитих ухвалою суду від 07 грудня 2021 року. В обґрунтування заяви зазначала, що на час подання заяви розгляд даної справи завершено, а рішення суду виконано в повному обсязі. На підставі викладеного, заявник просила суд задовольнити заяву та скасувати заходи забезпечення позову, встановлені ухвалою суду від 07 грудня 2021 року у справі № 753/24671/21.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 серпня 2024 року заяву про скасування заходів забезпечення позову задоволено та скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Дарницького районного суду м. Києва 07 грудня 2024 року у цивільній справі №753/24671/21 у виді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 04.09.2024 року подала апеляційну скаргу, в якій зазначила, що оскаржувану ухвалу вважає незаконною та такою, яка ухвалена з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права. У зв`язку з цим апелянт просить апеляційний суд скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити по справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову, які вжиті ухвалою суду першої інстанції від 07 грудня 2021 року. Просить стягнути з відповідача судові витрати.

18.10.2024 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

У судове засідання, призначене на 05.12.2024 року, з`явився представник відповідача.

Згідно з вимогами ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими (за умови дотримання відповідної процедури та наявності передбачених законом підстав) доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Положеннями ст. 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Як встановлено судом, у провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №753/24671/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни, третя особа - ОСОБА_3 , про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки.

Ухвалою суду від 07 грудня 2021 року у справі №753/24671/21 пров. 2-з/753/375/21 було задоволено заяву представника позивача - адвоката Позднякова Петра Вікторовича про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , до вирішення справи по суті.

17 травня 2023 року за результатами розгляду вищезазначеної справи судом ухвалено рішення, яким визнано незаконним та скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни, № 60509905 від 22 вересня 2021 року про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 (з відкриттям розділу), індексний номер 60509905 від 22 вересня 2021 року стосовно державної реєстрації предмету іпотеки - квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 106,3 кв.м. У задоволенні вимог ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 грудня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - залишено без задоволення, а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2023 року залишено без змін.

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву, зазначив, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2023 року набрало законної сили, відтак вважає, що є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції.

Як убачається з матеріалів справи, 17 травня 2023 року за результатами розгляду вищезазначеної справи судом ухвалено рішення, яким визнано незаконним та скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни, № 60509905 від 22 вересня 2021 року про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 (з відкриттям розділу), індексний номер 60509905 від 22 вересня 2021 року стосовно державної реєстрації предмету іпотеки - квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 106,3 кв.м. У задоволенні вимог ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Прокудіної Людмили Дмитрівни відмовлено.

Заявник надав докази фактичного виконання рішення суду, підстави для продовження існування накладених обмежень на даний час відсутні.

Суть доводів апелянта щодо необхідності збереження накладеного арешту полягала в тому, що такі обмеження унеможливлюють подальше можливе порушення прав ОСОБА_1 від дій ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Колегія суддів не може прийняти наведену позицією апелянта.

Відповідно до положень ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи може забезпечити позов, якщо невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. При цьому заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ст. 150 ЦПК України).

Згідно ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням необхідності саме такого заходу, ціну позову, про забезпечення якого просить заявник, пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Як зазначено в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи питання про забезпечення позову, суд має пересвідчитися зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір, а також існує реальна загроза унеможливлення чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За своєю правовою природою правовий інститут забезпечення позову покликаний гарантувати особам, які беруть участь у справі, реальну можливість ефективного захисту свого права шляхом дійсного виконання можливого рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Саме тому такі заходи покликані забезпечити можливість охорони матеріально-правових інтересів позивача від потенційних недобросовісних дій інших учасників, направлених на ухилення від реального та ефективного виконання судового рішення, в тому числі з метою запобігання труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Зважаючи на наведені положення, при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову суд має дослідити, чи є реальним спір між сторонами, чи існує небезпека ускладнення можливості виконання рішення суду, чи запропонований вид забезпечення є співмірним із заявленими вимогами та чи забезпечує він досягнення мети, задля якої ставиться питання про забезпечення позову. Єдиною передбаченою законом підставою для застосування заходів забезпечення позову є виключно ризик ускладнення/унеможливлення виконання рішення суду у справі або ефективного поновлення прав та інтересів позивача. При цьому жодного питання по суті спору, в тому числі й щодо обґрунтованості позовних вимог, суд на даній стадії не вирішує.

Як зазначено вище, одним із основних питань, які суд вирішує при забезпеченні позову, є питання співмірності заявленого заходу забезпечення позову як позовним вимогам, так і заявленим можливим ризикам. При цьому, зважаючи на положення ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених вимог.

Метою забезпечення позову є виключно унеможливлення ускладнення виконання рішення суду в конкретній справі або ефективного захисту прав у конкретній справі, а не у всіх без винятку правовідносинах сторін, відтак збереження арешту після закінчення розгляду справи та фактичного виконання рішення суду по ній не може вважатися обґрунтованим.

За таких умов, суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дав належну оцінку зібраним доказам, вірно послався на закон, що регулює спірні правовідносини, відтак дійшов законної та обґрунтованої позиції при вирішенні справи. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при розгляді справи апеляційним судом. За таких умов підстави для скасування чи зміни ухвали суду першої інстанції при апеляційному розгляді відсутні.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

УхвалуДарницького районного суду м. Києва від 21 серпня 2024 рокузалишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий С.О. Журба

Судді Т.О. Писана

К.П. Приходько