Справа № 389/1122/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 листопада 2024 року селище Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої-судді Швець Л.В.,

при секретарі судового засідання Томашенко О.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Чудака В.Д.,

представника відповідача адвоката Улибіної-Вельгус М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду селища Крижопіль в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Даний позовом поданий представником позивача адвокатом Чудаком В.Д., який діє в інтересах та від імені останнього. В обґрунтування вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка за життя склала заповіт, а саме 17 грудня 2019 року, відповідно до якого належну їй земельну частку, що знаходиться на території Городківської сільської ради Крижопільського (на даний час Тульчинського) району Вінницької області, площею 2, 0100 га, кадастровий № :02:002:0935, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 219, цільове призначення для ведення сільськогосподарського виробництва заповіла позивачу ОСОБА_1 . Даний заповіт був посвідчений Державним нотаріусом Крижопільської державної нотаріальної контори Деревянчук А.В. Про смерть ОСОБА_3 позивач випадково дізнався в березні 2024 року, так як остання проживала в Кіровоградській області Кропивницькому районі м. Знам`янка, та через втрату свого телефону та не відновлення всього списку контактів у нього не було можливості спілкування із покійною ОСОБА_3 12 березня 2024 року він звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Полякова О.О., за місцем відкриття спадщини про надання інформації щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Останній письмово йому повідомив, що із заявою про спадщину в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця звернулася онука померлої ОСОБА_2 , а він пропустив строк для прийняття спадщини, та роз`яснив йому, що у разі наявності поважних причин він може звернутися до суду із позовом для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини. На поважність причин вказує на те, що в кінці 2022 року він втратив телефон, а відновити весь список контактів йому не вдалося, тому і була втрачена можливість спілкування із ОСОБА_3 , яка проживала в Кіровоградській області, а позивач постійно проживає та працює у Вінницькій області. Разом з тим його ніхто не повідомив про смерть останньої, а саме родичі померлої ОСОБА_3 . Поновити порушеного його права, а саме поновити строк для прийняття спадщини у інший спосіб, ніж в судовому порядку у позивача можливості не має, тому він змушений звернутися до суду із вказаним позовом та просить його задовільнити із зазначених підстав, встановивши додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09.04.2024 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини направлено до Крижопільського районного суду Вінницької області для розгляду по суті за підсудністю.

Дана справа надійшла до суду 18.06.2024 року.

Ухвалою судді Крижопільського районного суду Вінницької області від 19.06.2024 року позовну заяву було залишено без руху і надано позивачеві строк для усунення недоліків.

27.06.2024 року позивачем усунуто недоліки.

Ухвалою судді Крижопільського районного суду Вінницької області від 27.06.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання із встановленням відповідачу строку для надання відзив на позовну заяву.

Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 09.09.2024 року було зобов`язано приватного нотаріуса Кропивницького нотаріального округу Кіровоградської області Полякова О.О. надати суду Витяг (інформаційну довідку) із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області та копію спадкової справи, якщо така заведена.

26.09.2024 року на адресу суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, який поданий представником ОСОБА_2 адвокатом Улибіної-Вельгус М.В., яка діє в інтересах та від імені останньої, в якому зазначила, що позовні вимоги не визнає, вважає їх безпідставними та необґрунтованими з таких підстав. У відзиві зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , яка приходилася відповідачці рідною бабусею по лінії батька, який зловживає спиртними напоями та не допомагав своїй матері та не претендував на спадщину. Інших дітей чи близьких родичів у спадкодавці не було. Відповідачка опікувалася бабусею, доглядала її та здійснювала поховання. Позивач їй не відомий, жодного разу вона його не бачила та бабуся не розповідала про нього. Про існування заповіту вона дізналася у нотаріуса при оформлені спадщини. В телефонній книзі бабусі було відсутнє прізвище позивача та його номер телефону, тому вона була позбавлена можливості повідомити його про смерть ОСОБА_3 , а не тому що вона не була зацікавлена у його повідомлені, як про це стверджує позивач у своїй позовній заяві. Відповідно до закону спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, подавши при цьому заяву про прийняття спадщини. Суд може визначити спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, якщо він пропустив його з поважних причин, які відповідно до законодавства є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Разом з тим посилається на висновки, які містяться у ряді постанов Верховного суду України (№ 6-1215цс16 від 14.09.2016 року, № 198/476/16-ц від 12.02.2018 року, № 750/262/20 від 11.11.2020 року та інші) зокрема про те, що не спілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносин між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчать про поважність пропуску зазначеного строку. Тому просить відмовити позивачу в позовних вимог, оскільки останній не обґрунтував поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як це вимагає закон.

03.10.2024 року представником позивача адвокатом Чудаком В.Д. була подана відповідь на відзив, в якому він вказує, що позивач є двоюрідним племінником померлої ОСОБА_3 та її рідної сестри ОСОБА_4 та не є близьким родичем. Земельна ділянка, яку заповідала ОСОБА_3 позивачу, належала ОСОБА_4 (померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ), яка була рідною сестрою ОСОБА_3 , після смерті сестри, вона не бажала приймати спадщину та 25.05.2007 року у Городківській сільській рада написала заяву про те, що вона відмовляється приймати спадщину після смерті ОСОБА_4 . Свідоцтво про право на спадщину на вказану земельну ділянку було видано ОСОБА_3 лише 02.12.2008 року. В 2019 році ОСОБА_3 вирішивши із позивачем деякі фінансові питання, 17 грудня 2019 року на випадок своєї смерті зробила розпорядження вказану земельну ділянку заповіла позивачу ОСОБА_1 та передала йому всі оригінали на земельну ділянку, так як договір купівлі-продажу не можливо було оформити відповідно до діючого на той час законодавства. Відповідачка визнає, що не повідомляла його про смерть ОСОБА_3 , тому він вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та просить суд задовольнити його позовну заяву.

22 жовтня 2024 року на адресу суду приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Поляковим О.О. направлено копію спадкової справи, заведеної 23.01.2023 року за № 09/2023, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 11.11.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав та пояснив суду, що про смерть ОСОБА_3 він дізнався, коли в березні 2024 року в податковій службі платив податок за земельну ділянку за ОСОБА_3 і тоді йому повідомили, що остання померла. Він звернувся до Крижопільської державної нотаріальної контори, де йому державний нотаріус повідомила дату смерті ОСОБА_3 і яким нотаріусом відкрита спадкова справа. Після цього він звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу і останній йому повідомив, що він пропустив строк для подачі заяви для прийняття спадщини. Про смерть ОСОБА_3 його ніхто не повідомив. Раніше він спілкувався із нею, вона в 2019 році приїздила до нього, він возив її на кладивище, вона йому не близька родичка, а двоюрідна сестра його батька. Дану земельну ділянку він обробляє та сплачує за нею податки. В кінці 2022 року він загубив телефон і відновити весь список контактів не зміг, в тому числі і номер телефону ОСОБА_3 , тому з того часу не спілкувався з нею, єдиним виходом відновити зв`язок із останньою треба було їхати до неї в Кіровоградську область, однак такої можливості він не мав, так як проживає та працює в Вінницькій області, разом з тим з лютого 2022 року був оголошений військовий стан, обмежений рух по країні, в країні ведуться бойові дії. Інших контактів родичів ОСОБА_3 він не мав, оскільки вона проживала із сином, який зловживає спиртними напоями та у нього не було навіть телефону. Про відповідачку він знав, ОСОБА_3 говорила йому про внучку, однак він ніколи з нею не спілкувався та контактів не мав.

Представник позивача, адвокат Чудак В.Д. в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та вважає їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Померла ОСОБА_3 для позивача не є родичкою першого ступеня споріднення. У них склалися нормальні стосунки і ОСОБА_3 склала заповіт на користь позивача. Позивач не був обізнаний про смерть спадкодавця. В країні воєнний стан, тому він не міг поїхати в Кіровоградську область для відновлення зв`язку із ОСОБА_3 . Дії позивача не були спрямовані на неприйняття спадщини, навпаки, як тільки він дізнався про смерть ОСОБА_3 , то він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, направивши її поштою, так як він не знав про смерть останньої, його ніхто не повідомив про даний факт, тому раніше він не міг подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса.

Представник відповідачки, адвокат Улибіна-Вельгус М.В. в судовому засіданні заперечила проти позовних вимог, вважає їх необґрунтованими, так як позивач не навів жодної поважної причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Сам факт незнання про смерть спадкодавця не є поважною причиною для поновлення такого строку. Про що говориться неодноразово в постановах Верховного Суду України, зокрема і в нещодавній постанові від 27.06.2024 року у справі № 545/480/21, де суд не лише підтвердив, що необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а ще й зазначив, що доводи позивача про віддалення проживання від місця проживання спадкодавця, перебування за кордоном з 14 по 21 серпня 2020 року, карантинні обмеження, які запроваджувалися через пандемію COVID-19, не є істотними труднощами для звернення із заявою про прийняття спадщини, яка могла бути направлена поштою нотаріусу або до органів місцевого самоврядування, що протягом встановленого законом строку позивач не здійснив. Разом з тим зазначила, що в обов`язок спадкоємця не входить розшукувати інших спадкоємців. Відповідачка тільки в нотаріуса взнала про наявність іншого заповіту. Позивача вона не знала та ніколи з ним не спілкувалася, ні у неї, ні у ОСОБА_3 в телефонній книзі не було його контактів. Згідно закону у спадкоємця є обов`язок прийняти спадщину, подавши до нотаріуса відповідну заяву, або відмовитися від неї. Позивач своїм правом подати заяву про прийняття спадщини не скористався, а необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення йому додаткового строку для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини. Позивач посилається на втрату телефону та на не відновлення списку контактів, про те жодного доказу на даний факт не подав. Позивач міг дізнатися і від інших родичів про смерть ОСОБА_3 . Заповіт, який ОСОБА_3 склала на користь позивача, відповідачка не оскаржувала, не визнавала його недійсним. Чому остання склала даний заповіт на позивача відповідачці не відомо, так як і не відмий сам позивач як родич ОСОБА_3 . За рік часу позивач міг поцікавитися про ОСОБА_3 і знайти можливість як відновити зв`язок із нею, так як він знав, що на нього складений заповіт.

Заслухавши позивача, представників сторін та дослідивши матеріали справи суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, за ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За ч. 3 ст. 1272 цього Кодексу за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 19.01.2023 року Знам`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Зі змісту заповіту, складеного ОСОБА_3 17 грудня 2019 року вбачається, що вона заповідала належну їй земельну ділянку, що знаходиться на території Городківської сільської ради Крижопільського (на даний час Тульчинського) району Вінницької області, площею 2,0100 га, кадастровий номер № :02:002:0935, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 219, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Заповіт зареєстрований в реєстрі за № 1271. Такий заповіт на день смерті заповідача ОСОБА_3 не змінений та не скасований, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 71235892 від 23.01.2023 року, яка міститься в копії спадкової справи.

Згідно із матеріалів спадкової справи 23.01.2023 року ОСОБА_2 звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Полякова О.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті її баби ОСОБА_3 , в зв`язку з чим була заведена спадкова справа № 09/2023.

12.03.2024 року до означеного приватного нотаріуса із усною заявою про надання інформації щодо порядку прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 звернувся ОСОБА_1 . Згідно із письмовим повідомленням нотаріуса № 82/02-14 від 15.03.2024 року останньому було повідомлено про наявність спадкової справи, спадкоємців, які звернулися із заявою про прийняття спадщини, а також те, що нотаріус не може прийняти від нього заяву про прийняття спадщини, оскільки на час його звернення термін для прийняття спадщини, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, сплив; разом з тим роз`яснено, що у разі наявності поважних причин ОСОБА_1 може звернутися до суду із позовом. В матеріалах спадкової справи міститься уже письмова заява ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована нотаріусом 24.06.2024 року. Нотаріус розглянувши заяву ОСОБА_1 26.06.2024 року виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовив останньому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом щодо земельної ділянки площею 2,01 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована в Вінницькій області, Тульчинський район (колишня назва району «Крижопільський»), територія Городківської сільської ради, кадастровий номер :02:002:0935, яка належала ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Свою постанову мотивував тим, що ОСОБА_1 було порушено вимоги ст. ст. 1270 та 1272 ЦПК України, а саме пропущений шестимісячний термін звернення до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги ОСОБА_1 вказував, що він не знав про смерть ОСОБА_3 , його ніхто не повідомив, тому не звертався до нотаріуса з відповідною заявою протягом визначеного законом строку.

При цьому, відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктом 1.2 розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5 (далі - Порядок № 3306/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини посадова особа органу місцевого самоврядування з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідності вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, посадова особа органу місцевого самоврядування роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 розділу IV Порядку № 3306/5).

Отже, на посадову особу органу місцевого самоврядування покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

З наявних матеріалів спадкової справи № 09/2023, відкритої за заявою спадкоємця за законом ОСОБА_2 , вбачається, що відсутні об`єктивні письмові відомості, про те, що нотаріус повідомляв позивача про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , наявності на його ім`я заповіту та відповідно наявності у нього спадкових прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 46-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості Єдиного державного демографічного реєстру.

Але, дані про те, що нотаріус намагався дізнатися адресу місця проживання спадкоємця за заповітом ОСОБА_1 з використанням даних Єдиного державного демографічного реєстру відсутні, хоча нотаріус мав таку можливість і за таких обставин зобов`язаний був це зробити.

Нотаріус, якому відома особа спадкоємця, та який має реальну змогу встановити його місце проживання або роботи зобов`язаний повідомити спадкоємця про відкриття спадщини особисто або листом, тобто в порядку визначеному ч. 1 ст. 63 Закону України «Про нотаріат».

Виклик спадкоємця через опублікування оголошення чи повідомлення у пресі (ч. 2 ст. 63 Закону України «Про нотаріат») здійснюється при відсутності у нотаріуса інформації про особи спадкоємців, місця її проживання або роботи та за умови, що у нотаріуса відсутній доступ до такої інформації.

Таким чином, нотаріус на порушення Закону України «Про нотаріат», пункту 2.2 глави 9, пунктів 2.2 і 3.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, не вчинив дій для розшуку спадкоємця, зокрема й засобами публічного оголошення або повідомлення у пресі, якщо йому не було відомо місце проживання або місце роботи спадкоємця.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права.

Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача як спадкоємця майна спадкодавця ОСОБА_3 , а також наведені позивачем причини, а саме його необізнаність про смерть спадкодавця, які є об`єктивними та істотними труднощами, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Доводи сторони відповідача про те, незнання про смерть спадкодавця позивачу не є поважною причиною для поновлення йому строку для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини з посиланням на висновки викладені в постановах Верховного Суду (які зазначені були у відзиві на позов та під час надання пояснень у судовому засіданні) та зазначивши що постанови Верховного Суду є обов`язковими для врахування в прийнятті рішення, суд зазначає наступне. У зазначених постановах, на які посилається сторона відповідача зазначено, що саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчать про поважність пропуску зазначеного строку. Разом з тим, суд бере до уваги і ту обставину, що нотаріусом не вжито заходів для повідомлення всіх спадкоємців про відкриття спадщини. Разом з тим, у зв`язку з початком військової агресії російської федерації проти України, що спричинило обмеження в пересуванні громадян, позивач не мав можливості відновити зв`язок із спадкодавцем, так як він не проживав із спадкодавцем в одному населеному пункті, а в різних області.

Суд приймає до уваги такі доводи позивача з приводу причин пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки такі підтверджуються наданими ним доказами, які відповідачкою не спростовані.

Таким чином, встановлені по справі обставини в сукупності дають підстави суду зробити висновок про те, що причини, з яких позивачем було пропущений встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 були пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для вчинення таких дій, у зв`язку з чим він був позбавлений можливості своєчасно оформити свої спадкові права.

Згідно із ч.1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги те, що позивачем доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, для реалізації спадкових прав позивачу слід визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини терміном в два місяці.

Судові витрати (судовий збір) сплачені позивачем при зверненні до суду з позовом, відповідно до заяви позивача, суд залишає за ним.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 10, 23, 81, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області Україна, у два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення суду виготовлено 18 грудня 2024 року.

Суддя