СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5516/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Шило М.І.,

представника позивача Воронюка С.О.,

представник відповідача Топчія П.І.,

представника третьої особи Абібулаєвої Т.Г.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження питання прийняття зустрічної позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), треті особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора (03148, м.Київ, вул.Гната Юри, 9), Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Борейко Максим Валерійович (02002, м.Київ, вул.Є.Сверстюка, 11-б, офіс 711/1), Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (01001, м.Дніпро, вул.Набережна Перемоги, 30) про визнання права власності та знаття арешту,

ВСТАНОВИВ:

30.08.2024 р. адвокат Воронюк С.О., який представляє інтереси позивача, звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, у якому просить визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) право власності на частину чотирикімнатної квартири, загальною площею 124,40 кв. м, житлова площа 64,50 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а також зняти арешт з 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 , в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно номер запису про обтяження 51899719, дата да час державної реєстрації 27.09.2023 15:38:10, зареєстровано приватним виконавцем Виконавчого округу міста Києва Борейко Максимом Валерійовичем на підставі постанови про арешт майна боржника від 27.09.2023 у ВП НОМЕР_2.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2024 р. позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20.09.2024 р. відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Борейко Максим Валерійович, Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» про визнання права власності та знаття арешту.

У підготовчому засіданні представник позивача не заперечує проти прийняття зустрічної позовної заяви.

У підготовчому засіданні представник третьої особи заперечує проти прийняття зустрічної позовної заяви, вказуючи, що позовна заява є штучно створеною сторонами з метою ухилення від виконання зобов`язань спадкодавця.

Вивчивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені представником відповідача підстави для прийняття зустрічного позову, заслухавши думку учасників справи, суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина друга статті 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина третя статті 194 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2021 року у справі N 522/9011/19 (провадження N 61-6642св21) зазначено, що "згідно з частиною другою статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним. При цьому вищевказаною нормою процесуального закону визначено дві альтернативні ознаки зустрічного позову: або взаємопов`язаність первісного та зустрічного позовів, що зумовлює їх спільний розгляд, зокрема, коли обидва позови виникають з одних правовідносин; або їх взаємовиключність, коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічний позов, який прийнятий судом для спільного провадження з первісним позовом, повинен знайти вирішення у виді загального рішення, яке має містити відповідь на обидві заявлені вимоги (як позивача, так і відповідача). Задоволення зустрічного позову спричиняє відмову в задоволенні первісного позову, однак не виключає можливості як задоволення обох вимог, так і однієї повністю, а іншої частково.

Ключовим питання для прийняття зустрічного позову та його об`єднання з первісним є правом суду та допускається у разі коли позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним.

В даному випадку як первісний позов, так і зустрічний позов виникли з одних правовідносин, що пов`язанні з визнанням права власності на спірне майно, однак, їх спільний розгляд не є доцільним, оскільки не сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору, не дозволить повно і об`єктивно встановити фактичні взаємовідносини сторін та виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Наявність того факту, що первісний та зустрічний позов стосуються одно й того ж самого нерухомого майна, є вказує на доцільність їх розгляду в одному провадженні.

Заявлення відповідного позову в іншому провадженні не призведе до необхідності у подальшому вирішувати питання про об`єднання позовів або зупинення провадження в одній справі до розгляду іншої.

Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, виходячи з предмету та підстави зустрічного позову, суд доходить висновку, що з первісним позовом вони не взаємопов`язані і їх розгляд не доцільний та може привести до порушення розумних строків розгляду справи, хоча вони виникають з одних правовідносин, задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову чи навпаки, а тому, у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом слід відмовити, що не позбавляє останнього права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

Керуючись ст. 178, 188, 193, 194 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Борейко Максим Валерійович, Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» про визнання права власності та знаття арешту у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), треті особи: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора (03148, м.Київ, вул.Гната Юри, 9), Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Борейко Максим Валерійович (02002, м.Київ, вул.Є.Сверстюка, 11-б, офіс 711/1), Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (01001, м.Дніпро, вул.Набережна Перемоги, 30) про визнання права власності та знаття арешту, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Єросова