Справа № 953/9828/24
Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В.
за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.
розглянувши в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Акцент Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
АТ "А-Банк" (далі - Банк) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 28.12.2020 року у розмірі 16 573,74 грн станом на 15.10.2024 року, яка складається з: 9 095,07 грн заборгованість за кредитом; 7 478,67 грн заборгованість за відсотками. Також просить стягнути судовий збір в сумі 3 028 грн.
Позовна заява мотивована неналежним виконання відповідачкою своїх зобов`язань із своєчасного повернення кредитних коштів та процентів за користування ними.
Виклад позиції відповідача
Відповідачка правом на подачу відзиву не скористалася.
Процесуальні дії у справі
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.10.2024 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено перше судове засідання на 25.11.2024.
У судове засідання 25.11.2024 учасники справи не з`явилися, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 17.12.2024.
Представник позивача у судове засідання 17.12.2024 не з`явився, у позовній заяві просив розгляд справи проводити за його відсутності, вказавши, що в разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти винесення заочного рішення (а.с.1-5).
Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судових засідань повідомлялася своєчасно та належним чином (а.с. 50, 55). Поштові відправлення повернулись до суду з відміткою: "адресат відсутній за вказаною адресою", що згідно зі ст. 272 ЦПК України та усталеною практикою Верховного Суду вважається належним повідомленням. Відповідачка не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явивилася у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у її відсутності до суду не надходило. Відповідачкою не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача.
Відповідно до ухвали суду від 17.12.2024, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Фактичні обставини, встановлені судом
Банк та ОСОБА_1 28.12.2020 уклали кредитний договір б/н (далі - договір) на підставі анкети-заяви ОСОБА_1 від 28.12.2020, за яким вона отримав банківські послуги та відкрила банківський рахунок із встановленням кредитного ліміту, що підтверджується підписаною нею анкетою-заявою про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у А-Банку (а.с. 8).
Відповідно до п. 1.1.3.2.3. витягу з умов та правил надання банківських послуг у АТ "Акцент-Банк" (далі - умови та правила) банк має право здійснювати зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці по картрахунку згідно з п. 4.9 договору. Якщо протягом 7 днів банк не одержав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку кредиту (кредитного ліміту) банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням банку та без попереднього повідомлення клієнта.
Згідно з п. 2.1.1.12.2 умов та правил за користування кредитом, при наявності пільгового періоду, держатель сплачує відсотки за пільговою процентною ставкою (0,01 % річних) в рамках встановленого Пільгового періоду по кожній платіжній операції.
Відповідно до довідки Банку за картами ОСОБА_1 відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано такі картки: № НОМЕР_2 , строком дії до липня місяця 2027 року; № НОМЕР_3 , строком дії до грудня місяця 2031 року (а.с. 18).
Згідно з довідки за лімітами ОСОБА_1 , кредитний договір №б/н від 28.12.2020 за період з 28.12.2020 року по 15.10.2024 року 28.12.2020 встановлено кредитний ліміт у розмірі 5 000 грн, 28.12.2020 кредитний ліміт збільшено до 5 000 грн, 29.03.2024 збільшено до 9 100 грн (а.с. 19).
Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість ОСОБА_1 за вказаним кредитним договором станом на 15.10.2024 становить 16 573,74 грн, з яких: 9 095,07 грн - заборгованість за кредитом; 7 478,67 грн заборгованості по відсоткам (а.с. 5, зворотній бік 7).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
З матеріалів справи вбачається, що відповідачка уклала кредитний договір б/н на підставі анкети-заяви ОСОБА_1 , що підтверджується підписом відповідачки. Наведене вказує на те, що сторони досягли згоди щодо істотних умов договору, як того вимагають положення статті 638 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
З наданого розрахунку заборгованості за укладеним договором №б/н від 28.12.2020 вбачається, що станом на 15.10.2024 ОСОБА_1 має заборгованість у розмірі 16 573,74 грн.
Тобто, Товариство виконало взяті на себе зобов`язання за кредитним договором своєчасно та повністю, надавши ОСОБА_1 в розпорядження платіжну картку із встановленням кредитного ліміту, однак в порушення ст. 509, 526, 1048, 1049, 1054 ЦК України та умов договору відповідачка зобов`язання належним чином не виконувала, внаслідок чого в останньої перед позивачем утворилась заборгованість.
Враховуючи диспозитивність цивільного судочинства та принцип змагальності, надані позивачем договір (анкета-заявка, умови та правила обслуговування, паспорту споживчого кредиту), розрахунок заборгованості, суд дійшов висновку щодо обгрунтованості заявлених вимог.
У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором (див. постанову Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 334/3056/15).
При цьому як зазначено у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 № 913/618/21, у справі про стягнення заборгованості, доказувати факт здійснення відповідачем оплати, заявленої позивачем до стягнення, має саме відповідач, а не позивач.
Висновки за результатами розгляду заяви
Отже, позовні вимоги Акціонерного товариства "Акцент Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягають задоволенню у повному обсязі.
Судові витрати
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідачки на користь АТ "Акцент-Банк" підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263-265, 353 ЦПК України, суд
1. Позовні вимоги Акціонерного товариства "Акцент Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено та підписано 17.12.2024.
Суддя Роман ВІТЮК