Справа № 357/8158/24
Провадження № 2-о/357/248/24
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

17 грудня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

присяжних Шаравара В.В., Яцюри О.В.,

за участі секретаря Махненко Б. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, -

В С Т А Н О В И В :

В червні 2024 року ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, мотивуючи тим, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження. Дружина ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , з 2020 року проживає окремо в садовому будинку Садового товариства «Першотравневець» в м. Білій Церкві та має другу сім`ю, перебуваючи у цивільному шлюбі з іншим чоловіком. ОСОБА_5 ( дочка ОСОБА_2 ) проживає з чоловіком та дітьми у м. Ірпінь Бучанського району Київської області та не бажає здійснювати опіку над своїм батьком, оскільки з ним не спілкується через образи у зв`язку з неналежною поведінкою батька по відношенню до сім`ї та у зв`язку із зловживанням ним алкоголю, який і призвів до захворювання. Тобто, на сьогоднішній день, як і майже останніх чотири роки, у ОСОБА_2 не має близьких родичів, крім його сина, ОСОБА_1 . У 2005 році, коли ОСОБА_1 було 10 років, його батько, який на той час вже зловживав алкогольними напоями, отримав черепно-мозкову травму, будучи в стані алкогольного сп`яніння, на фоні чого в останнього виникла епілепсія. У 2009 році під час чергового епілептичного нападу, ОСОБА_2 знову отримав черепно-мозкову травму. У 2011 році ОСОБА_2 здійснили оперативне втручання та встановили в черепі пластину, а в 2015 році він отримав довічно інвалідність другої групи. З часом, стан здоров`я ОСОБА_2 , лише погіршується. Він не розмовляє, не читає, не пише та не усвідомлює наслідків своєї поведінки, не може орієнтуватися в простих життєвих ситуаціях, швидко збуджується, різко змінює настрій, стає агресивним та забудькуватим. У відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 03.05.2024 за № 123, ОСОБА_2 отримує медичну допомогу у лікаря-психіатра з приводу розладу особистості травматичного генезу з вираженим інтелектуально-мнестичним зниженням та порушенням навичок самообслуговування. Тобто, внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу ОСОБА_2 не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Стан його здоров`я з кожним роком погіршується. ОСОБА_1 бажає доглядати свого батька, з яким він проживає та фактично вже здійснює догляд, а також бути його опікуном, так як має на це можливість і бажання. У відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 03.05.2024 за № 417, ОСОБА_1 психіатричних протипоказань до виконання обов`язків опікуна немає, під диспансерним наглядом лікаря-нарколога не перебуває та не перебував. Він здоровий, незнятої чи непогашеної судимості не має. Займається підприємницькою діяльністю, яка не вимагає повної зайнятості. Згідно з рішенням Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 28.05.2024 за № 450, виконавчий комітет рекомендує призначити опікуном ОСОБА_2 , в разі визнання його судом недієздатним, його сина ОСОБА_1 . Просила суд визнати недієздатним громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , призначивши його опікуном, його сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ( а. с. 1-4 ).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2024, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. ( а. с. 33-34 ) та матеріали передані останньому для розгляду.

За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 187 ЦПК України ).

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом ( ч. 3 ст. 294 ЦПК України ).

Ухвалою судді від 14.06.2024 заява ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки була залишена без руху ( а. с. 38-40 ).

21.06.2024 за вх. № 33790 судом отримано від ОСОБА_3 заяву про усунення недоліків ( а. с. 41-42 ) та заяву про визнання фізичної особи недієздатною в новій редакції ( а. с. 44-47 ).

Заява про визнання фізичної особи недієздатною в новій редакції, за змістом ідентична заяві, яка була отримана судом 10.06.2024.

Ухвалою судді від 24 червня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна. Постановлено проводити розгляд справи в порядку окремого провадження судом у складі судді та двох присяжних. Постановлено призначити справу до розгляду в судове засідання на 22 липня 2024 року ( а. с. 56-58 ).

19.07.2024 відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних, визначено присяжними Шаравара Віталія Васильовича та Яцюру Олену Вікторівну ( а. с. 78 ).

У зв`язку з неявкою в судове засідання 22.07.2024 присяжних, судове засідання було відкладено до 23.09.2024 ( а. с. 82-83 ).

Ухвалою суду від 23.09.2024 витребувано у Комунального некомерційного підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 1» історію хвороби та амбулаторну карту ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а. с. 91-93 ).

Окрім цього, ухвалою суду від 23.09.2024 у даній справі було призначено судову-психіатричну експертизу, а провадження зупинено ( а. с. 94-97 ).

26 листопада 2024 року матеріали даної цивільної справи надійшли до суду з експертного закладу ( а. с. 100 ).

Ухвалою суду від 28 листопада 2024 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 17.12.2024 ( а. с. 104-105 ).

В судове засідання учасники справи не з`явились, судом отримано заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Так, 17.12.2024 за вх. № 66722 судом отримано клопотання від представника заявника адвоката Коваленко Ю.О., в якому просила заяву ОСОБА_1 задовольнити та справу слухати без участі заявника та його представника ( а. с. 111 ).

Також, представник заінтересованої особи ОСОБА_2 адвокат Коннова Н.І. в судове засідання не з`явилась, 17.12.2024 судом отримано заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечує проти задоволення заяви ( а. с. 112 ).

Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР Івашева Т.В., яка діє на підставі довіреності в судове засідання не з`явилась, 17.12.2024 за вх. № 66517 судом отримано клопотання, в якому просила розгляд справи здійснювати без участі представника органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР та при винесенні рішення просила врахувати рішення виконавчого комітету БМР № 450 від 28.05.2024 ( а. с. 107 ).

Заінтересована особа ІНФОРМАЦІЯ_1 в судове засідання свого представника не направили, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить поштове рекомендоване повідомлення про вручення, яке отримано 07.12.2024 ( а. с. 110 ).

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно ( ч. 5 ст. 128 ЦПК України ).

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ).

В свою чергу, учасники справи, а саме заявник та його представник, представник заінтересованої особи ОСОБА_2 адвокат Коннова Н.І. та представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР Івашева Т.В., скористувались вимогами ч. 3 ст. 211 ЦПК України.

Інших заяв та клопотань з боку учасників справи на адресу суду не надходило, як і не надходило з боку ІНФОРМАЦІЯ_5 жодних заперечень, доводів так пояснень стосовно заяви ОСОБА_1 .

Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає необхідним заяву ОСОБА_1 задовольнити з таких підстав.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності.

Відповідно до вимог частини третьої статті 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Частиною 1 статті 30 ЦК України передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.

Згідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого, психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та ( або ) керувати ними.

Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.

В судовому засіданні встановлено, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується наявним в матеріалах справи свідоцтвом про народження останнього, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області від 20 червня 1995 року, серія НОМЕР_1 , актовий запис № 1018 ( а. с. 14 ).

Так, у відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 03.05.2024 за № 123, ОСОБА_2 отримує медичну допомогу у лікаря-психіатра з приводу розладу особистості травматичного генезу з вираженим інтелектуально-мнестичним зниженням та порушенням навичок самообслуговування ( код за МКХ10 F07.8 ) з 2024 року ( а. с. 17 ).

Згідно наявного в матеріалах справи пенсійного посвідчення, ОСОБА_2 має другу групу інвалідності ( а. с. 13 ) та відповідно є особою, яка постійно проживала на території зони постійного радіоекологічного контролю у 1986-1993 роках, про що свідчить посвідчення ( а. с. 13 ).

Відповідно до довідки, виданої Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Міський центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» від 08.04.2024 за № 781, ОСОБА_2 пройшов лікарську консультативну комісію та має діагноз: церебровоскулярна хвороба; Дисциркуляторна та посттравматична енцефалопатія ІІ ІІІ ст.; наслідки перенесених повторних черепно-мозкових травм ( 2005, 2009 ) забою головного мозку важкого ступеня, внутрішньомозкових гематом, субдуральних гематом лівої гемісфери головного мозку із сенсо-моторною афазією, правобічним легким геміпарезом, вираженим вестибуло-координаторним порушенням, церебрастенічним синдромом, когнітивними розладами, порушенням стеніки, ходи, самообслуговування. за станом здоров`я потребує постійного стороннього догляду, як особа, яка втратила здатність до самообслуговування та самопересування ( а. с. 18 ).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів ( ч. 1 ст. 89 ЦПК України ).

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні ( ст. 263 ЦПК України ).

У відповідності до ст. 298 ЦПК України судом ухвалою від 23 вересня 2024 року було призначено судово-психіатричну експертизу стосовно психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( а. с. 94-97 ).

Так, висновком судово-психіатричного експерта № 497-ц від 21.11.2024, проведеного на виконання ухвали суду від 23.09.2024 встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 страждає на хронічний, стійкий психічний розлад деменцію травматичного генезу ( важкі ЧМТ в 2005, 2009 рр. ), F-02.802 за МКХ-10. ОСОБА_2 за своїм психічним станом на даний час не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. ОСОБА_2 за своїм психічним станом не може бути присутнім в судовому засіданні та давати пояснення по суті справи ( а. с. 101-102 ).

Недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння; недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод (абзац третій підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 01 червня 2016 року № 2-рп/2016).

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із врахуванням стану її здоров`я.

Враховуючи стан здоров`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , суд приходить до висновку про можливість вирішення питання щодо визнання останнього недієздатним, за його відсутності.

Водночас, права ОСОБА_2 були належним чином захищені, оскільки його інтереси представляла адвокат Коннова Н.І. на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги особам, які визначені пунктами 24, 25 частини першої статті 14 Законом України «Про безоплатну правничу допомогу» від 12 липня 20204 року за № 004-1002256 ( а. с. 67 ).

Враховуючи наведені обставини, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , недієздатним.

Відповідно до ч. 1, ч. 5, ч. 6, ч. 7 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна. Рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

Згідно ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (ч.1 ст. 55 Цивільного кодексу України).

Опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними (ч. 1 ст. 58 Цивільного кодексу України).

Піклування встановлюється над фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена (ч.1 ст. 59 Цивільного кодексу України). Опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника (ч.1 ст. 62 Цивільного кодексу України).

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Частиною 1 та ч. 4 ст. 63 ЦК України передбачено, що опікуна призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою заявою. Опікун призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна.

Як встановлено вище, заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Під час розгляду справи не встановлено обставин, які б перешкоджали бути опікуном заявнику ОСОБА_1 .

Окрім цього, було встановлено, що інших осіб, які виявили бажання бути опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 немає та відповідно до органу опіки та піклування не зверталися.

Згідно витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади від 12.04.2024, заявник ОСОБА_1 зареєстрований разом із ОСОБА_2 з 29.09.1999 року за адесою: АДРЕСА_1 ( а. с. 21 ). Крім того, за вказаною адресою зареєстрована і ОСОБА_4 .

Згідно наявної в матеріалах справи заяви від 01.05.2024, з якою ОСОБА_4 зверталася до органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР, остання не заперечує щодо взяття її сином ОСОБА_1 під опіку ОСОБА_2 . Крім того зазначила, що вона, ОСОБА_2 , спільно не проживає та має іншу сім`ю ( а. с. 26 ).

Відповідно до Витягу з Інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на території України станом на 03.05.2024 до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває ( а. с. 22 ).

Згідно наявного в матеріалах справи Договору купівлі-продажу квартири від 22.09.1999, заявнику на праві спільної часткової власності належить квартира АДРЕСА_2 ( а. с. 27-28 ).

Висновком ЛКК від 03.05.2024 за № 417, Комунальне некомерційне підприємство Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» повідомляє, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , психіатричних протипоказань до виконання обов`язків опікуна немає, під диспансерним наглядом лікаря-нарколога не перебуває та не перебував ( а. с. 16 ).

З рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 28 травня 2024 року за № 450 вбачається, що з метою захисту та реалізації прав ОСОБА_2 , виконавчий комітет міської ради вирішив, що у разі визнання судом недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рекомендувати призначити його опікуном сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ( а. с. 32 ).

Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20)

Аналізуючи при цьому як норми ЦК України так і ЦПК України у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна. При цьому із змісту норм ЦК та ЦПК також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення опікуна, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна.

Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20 (провадження № 61-21311 св 21).

Відповідно до п. 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом № 34/166/131/88 від 25.05.1999 року, при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб.

Заявник у даній справі надав згоду на призначення опікуном, є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований та проживає з ним за однією адресою та має можливість виконувати опікунські обов`язки. Перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України, для призначення опікуном не встановлено, при цьому інші родичі не виявили бажання бути опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Виходячи з вище встановлених обставин та досліджених матеріалів справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 дійсно потребує опіки та сторонньої допомоги, лише заявник на сьогодні опікується останнім, що не спростовано матеріалами справи та відповідно не встановлено інших осіб, які виявили бажання бути опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тому суд приходить до висновку, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 може бути опікуном свого батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обставин які б виключали можливість призначення заявника опікуном, судом не встановлено.

За наведених обставин, суд вважає, що заява ОСОБА_1 є законною та обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним відносяться на рахунок держави.

Тому, на підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати по справі необхідно віднести за рахунок держави.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 30, 39, 40, 41, 55, 58, 59, 60, 62, 63, 67 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 19, 23, 76, 78, 80, 89, 128, 141, 211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 273, 293, 296, 299, 300, 353-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, - задовольнити.

Визнати громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - недієздатним.

Встановити над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 опіку та призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 його опікуном.

Встановити строк дії рішення суду про визнання недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - 2 (два) роки з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Встановити строк дії рішення - 2 (два) роки з моменту набрання ним законної сили.

Крім того, за приписами ч. 5 ст. 300 ЦПК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи.

Роз`яснити положення ч. ч. 7, 8 ст. 300 ЦПК України, згідно яких клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті.

Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 );

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 );

Заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області ( адреса місцезнаходження: 09117, Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, буд. 15, );

Заінтересована особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( адреса місцезнаходження: АДРЕСА_4 , ЄДРПОУ: НОМЕР_4 ).

Повне судове рішення складено 17 грудня 2024 року.

Рішення надруковано в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов
Присяжні В.В. Шаравара О.В. Яцюра