Провадження № 2/643/647/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Єрмакової А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Харківської міської ради

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом (з урахуванням уточненої позовної заяви) до Харківської міської ради (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_2 , яка на дату смерті проживала за адресою АДРЕСА_1 . Батько позивача, ОСОБА_3 , син померлої ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дідусь позивача ОСОБА_4 , чоловік померлої бабусі, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивач зазначає, що в установлений законом шестимісячний строк не змогла звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки 24.02.2022 року розпочалась збройна агресія російської федерації проти України та було введено воєнний стан Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні». На початку повномасштабного вторгнення позивач перебував на тимчасово окупованій території Дворічанського району Харківської області, оскільки на той час працював на посаді фельдшера ветеринарної медицини у приватному сільськогосподарському підприємстві «ВИСЕЛОК», яке там розташоване. 16.09.2022 року позивач виїхав до Латвії, а потім до Польщі, де отримав тимчасовий захист. Позивач вказує, що через перебування за кордоном не мав доступу до власних документів, наявність яких необхідна для звернення із заявою про прийняття спадщини. Разом з цим, позивач був переконаний, що існують усі законні підстави не хвилюватися щодо подальшого оформлення спадщини поки триває воєнний стан у країні з урахуванням постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в частині зупинення перебігу строку на прийняття спадщини на час воєнного стану. За таких обставин вважає, що строк для подання заяви нею пропущений з поважних причин.

Ухвалою від 31.10.2023 року Московський районний суд м. Харкова позов прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі № 643/11366/23, розгляд справи вирішив здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 07.12.2023 року.

07.12.2023 року підготовче засідання відкладено на 08.01.2024 року у зв`язку з перебуванням судді Новіченко Н.В. у відпустці.

08.01.2024 року представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

08.01.2024 року розгляд справи відкладено на 01.02.2024 року за клопотанням представника позивача.

01.02.2024 року представником позивача подано заяву про проведення підготовчого засідання без його участі та клопотання про витребування додаткових доказів у справі.

Ухвалою від 01.02.2024 року Московський районний суд м. Харкова оголосив у підготовчому засіданні перерву до 18.03.2024 року, в порядку ст. 84 ЦПК України витребував у Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, інформацію щодо прийняття спадщини та відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , витяг зі спадкового реєстру та належним чином засвідчену копію спадкової справи у разі її заведення, витребував у Департаменту реєстрації Харківської міської ради довідку про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб за адресою АДРЕСА_1 , станом на 11.02.2022 року.

12.02.2024 року від Департаменту реєстрації Харківської міської ради надійшли витребувані документи.

19.02.2024 року від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшов лист з повідомлення, що згідно інформації зі Спадкового реєстру в нотаріальній конторі спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась. Будь яких заяв про прийняття або про відмову від прийняття спадщини після ОСОБА_2 до нотаріальної контори не надходило, свідоцтва про право на спадщину нікому не видавалися. Додатково повідомлено, що запити про надання витягу (інформаційної довідки) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту і спадкового договору або заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину заповнюються та подаються окремо за формами, встановленими Положенням про Спадковий реєстр, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 1810/5 від 07.07.2011 року.

15.03.2024 року представником позивача подано заяву про проведення підготовчого засідання без його участі.

Ухвалою від 18.03.2024 року Московський районний суд м. Харкова оголосив у підготовчому засіданні перерву до 22.04.2024 року, в порядку ст. 84 ЦПК України повторно витребував у Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори витяг (інформаційну довідку) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту і спадкового договору або заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину.

22.04.2024 року розгляд справи відкладено на 04.06.2024 року у зв`язку з аварійним відключенням світла.

30.04.2024 року від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли витребувані документи.

04.06.2024 року розгляд справи відкладено на 17.07.2024 року у зв`язку з неявкою сторін.

17.07.2024 року підготовче засіданні відкладено на 13.08.2024 року у зв`язку з клопотанням представника позивача.

13.08.2024 року представником позивача подано клопотання про долучення додаткових доказів та відкладення розгляду справи.

13.08.2024 року представником позивача подано уточнену позовну заяву, відповідно до змісту якої просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці.

13.08.2024 року розгляд справи відкладено на 01.10.2024 року у зв`язку з клопотання представника позивача.

01.10.2024 року розгляд справи відкладено на 22.10.2024 року у зв`язку з перебуванням судді Новіченко Н.В. у нарадчій кімнаті у справі № 643/2815/23.

16.10.2024 року представником позивача подано клопотання про проведення підготовчого засідання за відсутності представника позивача та закриття підготовчого засідання.

16.10.2024 року представником позивача подано клопотання про долучення до матеріалів справи копії довідки приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О.

Ухвалою від 22.10.2024 року Московський районний суд м. Харкова закрив підготовче провадження та призначив справу № 643/11366/23 до судового розгляду по суті на 28.11.2024 року. При цьому, у підготовчому засіданні 22.10.2024 року судом прийнято до розгляду уточнену позовну заяву, у зв`язку з чим справа розглядається в редакції позовних вимог, викладених в уточненій заяві.

28.11.2024 року розгляд справи відкладено на 11.12.2024 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

11.12.2024 року представником позивача подано заяву, відповідно до змісту якої просить суд розглядати справу за відсутності представника позивача.

У судове засідання 11.12.2024 року сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Статтею 223 ЦПК України визначені наслідки неявки учасників справи у судове засідання.

Зокрема, відповідно до частини 3 статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (частина 4 статті 223 ЦПК України).

При цьому, згідно з частиною 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, позивач та відповідач належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, суд розглядає справу за відсутності сторін.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (частина 4 статті 268 ЦПК України).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що свідчить свідоцтво про народження, видане повторно 14 серпня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, батьками записані: ОСОБА_3 , ОСОБА_5 .

ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що свідчить свідоцтво про народження, видане повторно 18 лютого 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського районного управління юстиції у Харківській області, батьками записані: ОСОБА_4 , ОСОБА_2 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 13 травня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим повторно 11 квітня 2017 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_10 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 15 лютого 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Таким чином, позивач є онукою ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 13.04.1998 року, реєстраційний № 5А-98-120897 квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_2 .

На день своєї смерті ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова.

Згідно листа від 13.08.2024 року № 97/01-16 приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бінус О.О. на усне звернення позивача щодо видачі свідоцтва про право на спадщину по закону після смерті бабусі, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомила, що при перевірці наданих позивачем документів встановлено відсутність підстави для закликання до спадкування онуки, оскільки ОСОБА_1 спадщину у встановленому ст. 1270 ЦК України не прийняла (заява про прийняття спадщини до органів нотаріату не подавалася, інформаційна довідка або будь-який інший документ від спадкоємця не надавалась на час відкриття спадщини про проживання нею разом зі спадкодавцем). Згідно Витягу зі спадкового реєстру № 77975747 від 13.08.2024 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилась.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України (далі ЦК) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК).

Згідно зі ч. 1 ст. 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За правилами ст. 1223 ЦК право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК).

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Відповідно до ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини.

Так, загальновідомим є факт того, що 24 лютого 2022 розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу.

Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор.

На момент початку повномасштабної війни Російської Федерації проти України, позивач згідно копії трудової книжки працював на посаді фельдшера ветеринарної медицини ПСП «Виселок», яке розташоване за адресою: Харківська область, Дворічанський район, селище Великий Виселок, вул. Жовтнева, буд. 1, та перебував під окупацією російських військ до початку осені 2022 року. У подальшому, а саме 16.09.2022 року позивач з метою збереження свого життя виїхав до Латвії, а згодом до Польщі. Вказані обставини підтверджуються копією закордонного паспорту позивача та повідомленням про надання номеру PESEL, де була взята на облік.

На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24 лютого 2022 року, що є загальновідомою обставиною, виїзд позивача у безпечне місце з метою збереження свого життя та здоров`я, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 за місцем її відкриття.

До того ж строк для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 тривав у період з 11.02.2022 по 11.08.2022.

Постанова КМУ № 164 в період часу з 06.03.2022 до 28.04.2022 містила пункт 3, згідно якого на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

У подальшому, в період часу з 28.04.2022 до 29.06.2022, пункт 3 Постанови КМУ № 164 діяв в новій редакції, згідно якої на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється; свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

У період часу з 29.06.2022 по 23.05.2023 пункт 3 Постанови КМУ № 164 діяв в редакції, згідно з якою перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці; свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Таким чином, у період строку для прийняття позивачем спадщини, вказана вище Постанова КМУ № 164 містила три різні редакції пункту 3, кожна з яких передбачала зупинення строку для прийняття спадщини. При цьому у період часу з 06.03.2022 до 29.06.2022 діяла редакція вказаного пункту, яка передбачала зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на весь період воєнного стану.

Станом на даний час сформована судова практика, згідно якої законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню (постанова Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 676/47/21).

Разом з тим, станом на час відкриття спадщини та у період строку для її прийняття, відповідна практика Верховного Суду сформована не була.

Ураховуючи завдання цивільного судочинства та вказані вище висновки щодо застосування норм права, ключовим для вирішення даної справи, на переконання суду, є отримання відповіді на питання, чи характеризувалась поведінка позивача дотриманням стандартів добросовісності та розумності.

Насамперед суд звертає увагу, що позивач є особою, яка не має юридичної освіти та не є фахівцем у галузі права.

До суду з даним позовом позивач звернулась 26.10.2023 року.

Закон України «Про правотворчу діяльність», яким встановлено юридичну силу та ієрархію нормативно-правових актів, зокрема передбачено, що закони мають вищу юридичну силу, ніж постанови Кабінету Міністрів України (п. 3, 5 ч. 2 ст. 19 вказаного закону), прийнятий 24.08.2023 та набрав чинності 20.09.2023, тобто після виникнення спірних правовідносин.

Ураховуючи наведене, станом на час виникнення спірних правовідносин питання визначення ієрархії нормативно-правових актів та встановлення їх юридичної сили не було врегульовано законом, а відтак потребувало наявності спеціальних знань у сфері права та навичок тлумачення нормативно-правових актів.

Позивач, не маючи юридичної освіти та виходячи з положень ст. 113, 116 Конституції України, при оцінці змісту пункту 3 Постанови КМУ № 164 мала правомірні та легітимні підстави очікувати, що вказана норма постановлена на виконання законів України, у відповідності з ними та є обов`язковою для виконання в силу імперативних положень ст. 117 Конституції України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що дії позивача, пов`язані з неподанням заяви про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк через наявність не скасованих та невизнаних протиправними і нечинними на той час положень пункту 3 Постанови КМУ № 164, не можна визнати такими, що характеризуються нерозумністю або недобросовісністю.

За таких обставин, наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи поважність причин, з яких позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини, відсутність інших спадкоємців за законом та за заповітом, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку про задоволення позову.

З огляду на вищевикладене, суд вважає заявлені позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з урахуванням наведеного.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 141, 264, 265 ЦПК України суд

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 .

3. Рішення може бути оскаржено у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його підписання. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ідентифікаційний НОМЕР_4 ; АДРЕСА_3 ).

5. Відповідач: Харківська міська рада (; м. Харків, м-н Конституції, буд. 7).

Повне рішення складено та підписано 18.12.2024 року.

Суддя Н.В. Новіченко