Справа № 309/4979/23
Провадження № 2/309/972/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд

Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Савицький С.А.

за участю секретаря судового засідання: Мацунич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Хустського відділу державної виконавчої служби у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) про зняття арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Хустського відділу державної виконавчої служби у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) про зняття арешту на майно.

Посилається на те, що 10 серпня 2010 року, позивачка ОСОБА_3 уклала договір міни зі ОСОБА_4 , відповідно до якого останній передав, а ОСОБА_1 прийняла будинок АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 передала, а ОСОБА_4 прийняв квартиру АДРЕСА_2 . Договір міни посвідчено приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Гелеван С. І.

10 вересня 2010 р. ОСОБА_1 отримала витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно видане Хустським державним підприємством технічної інвентаризації, в якому зазначено, що ОСОБА_1 є власником будинку АДРЕСА_1 .

На даний час ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса з метою вчинення правочину, в якого було з`ясовано, що на майно позивачки, а саме будинок АДРЕСА_1 , відділом державної виконавчої служби Хустського районного управління юстиції накладено арешт.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна з`ясовано, що за постановою виданою 20.02.2013р. державним виконавцем відділу ДВС Хустського РУЮ по виконавчому провадженню №34778236 накладено арешт на майно ОСОБА_5 , тип об`єкта житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

З будинкової книги, яка належить позивачці вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знятий з реєстраційного обліку з будинку АДРЕСА_1 16 вересня 2010 року.

Тобто, на момент накладення арешту 20.02.2013р. на майно ОСОБА_5 останній за зазначеною адресою не проживав та не був зареєстрований.

Листом Хустського відділу ДВС від 06.10.2023 р. № 24.12.-38/51515 на запит адвоката повідомлено, що згідно бази даних автоматизованої системи виконавчого провадження на виконанні перебувало виконавче провадження № 34778236 про стягнення заборгованості зі ОСОБА_5 . Дане виконавче провадження завершено 29.04.2013р. (повернуто без виконання), однак відсутня інформація щодо сплати боргу, виконавчого збору та витрат виконавчого провадження, а тому арешт не знято. Станом на 06.10.2023р виконавчі провадження про стягнення заборгованості зі ОСОБА_5 на виконанні не перебувають.

Згідно бази даних автоматизованої системи виконавчого провадження, виконавчі провадження про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на виконанні не перебувають та не перебували.

В зв`язку з вищенаведеними обставинами позивачка вимушена звертатися за захистом до суду оскільки наявність арешту позбавляє її можливості вільного користування та розпорядження належним їй майном.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася. Представник позивачки ОСОБА_2 подала до суду заяву, згідно якої просить провести розгляд справи у її відсутності та у відсутності позивачки, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити.

Представник відповідача Хустського відділу державної виконавчої служби у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) в судове засідання не з`явися. Про день, час та місце розгляду спави повідомлявся належним чином.Причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.

Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилось.

Дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_3 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , на підставі договору міни від 10.08.2010 року ( а.с.7).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна з`ясовано, що за постановою виданою 20.02.2013р. державним виконавцем відділу ДВС Хустського РУЮ по виконавчому провадженню №34778236 накладено арешт на майно ОСОБА_5 , тип об`єкта житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

З будинкової книги, яка належить позивачці вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знятий з реєстраційного обліку з будинку АДРЕСА_1 16 вересня 2010 року.

Тобто, на момент накладення арешту 20.02.2013 р. на майно ОСОБА_5 останній за зазначеною адресою не проживав та не був зареєстрований.

Листом Хустського відділу ДВС від 06.10.2023 р. № 24.12.-38/51515 на запит адвоката повідомлено, що згідно бази даних автоматизованої системи виконавчого провадження на виконанні перебувало виконавче провадження № 34778236 про стягнення заборгованості зі ОСОБА_5 . Дане виконавче провадження завершено 29.04.2013р. (повернуто без виконання), однак відсутня інформація щодо сплати боргу, виконавчого збору та витрат виконавчого провадження, а тому арешт не знято. Станом на 06.10.2023р виконавчі провадження про стягнення заборгованості зі ОСОБА_5 на виконанні не перебувають.

Згідно бази даних автоматизованої системи виконавчого провадження, виконавчі провадження про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на виконанні не перебувають та не перебували (а.с.13).

Відповідно до частини 1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

У частині 4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.

Як вбачається із ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Отже, законом передбачена процедура зняття арешту з майна в судовому порядку шляхом звернення до суду з відповідним позовом, тобто в порядку позовного провадження, оскільки спір про скасування арешту на майно є цивільно-правовим та має бути вирішений за правилами цивільного судочинства за позовною заявою про порушення права власності на майно.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, положеннями ст. 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Права власності є непорушним.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов може бути пред`явлений власником або особою, яка володіє на підставі закону чи договору, або іншій законній підставі майном, що належить боржнику.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Суд констатує, що арешт на майно ОСОБА_1 накладено на підставі постанови Хустського ДВС, однак станом на момент звернення до відділу, згідно даних автоматизованої системи виконавчих проваджень на виконанні у відділі відсутні відкриті виконавчі провадження, де б стороною виступала ОСОБА_1 .

Таким чином, оскільки накладена заборона нерухомого майна порушує право позивача на користування та розпорядження майном, зняття заборони майна не може бути проведено на загальних підставах, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України 319, 321, 391, ЦК Кодексу України суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати арешт на нерухоме майно - будинок АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , накладений постановою державного виконавця відділу ДВС Хустського РУЮ по ВП № 34778236 виданою 20.02.2013 р.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.