Справа № 296/9309/24
Р І Ш Е Н Н Я (З А О Ч Н Е)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" грудня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі: головуючого судді Шкирі В. М., за участі секретаря Сейко Л.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Дороніної Інни Леонідівни подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

07.10.2024 представник позивача адвокат Дороніна І.Л. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вимоги обґрунтовує тим, що 06.06.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб у Житомирському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 843.

Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Спільне життя з відповідачем не склалося, з причин припинення шлюбних стосунків та ведення спільного господарства. Сторони проживають окремо.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Ухвалою суду від 08.10.2024 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 29).

12.11.2024 сторонам надано строк на примирення - 1 місяць, провадження у справі зупинено до 12.12.2024

13.12.2024 суд поновив провадження у справі, так як місяць наданий на примирення сплив.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Представник позивача адвокат Дороніна І.Л. подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі (а.с. 19) вказавши, що після надання строку на примирення нічого не змінилося, шлюбні стосунки припинені, сторони проживають окремо, позивач не бажає збереження сім`ї та наполягає на розірванні шлюбу. Це рішення остаточне, також вказує, що примушування до шлюбу заборонено . Заперечень проти ухвалення заочного рішення заява не містить .

Відповідач в судове засідання 13.12.2024 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить його підпис в розписці (а.с.53) , причина неявки відповідачем суду не повідомлена. Клопотань будь-якого змісту не надавав.

Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів у цій справі, достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті

Згідно ч. 5 ст. 259 та ч. 1 ст. 281 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст. 280, 281 ЦПК України.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є громадянкою України, що документована паспортом серії НОМЕР_1 (а.с. 8), має картку платника податків № НОМЕР_2 (а.с. 10), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 11).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,громадянин України документований паспортом серії НОМЕР_3 від 10.01.2010 року, має картку платника податків НОМЕР_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 від 06.06.2017 року, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ), 06.06.2017 року укладено шлюб, який зареєстрований у Житомирському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 843 (а.с. 7).

Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с 17).

Судом надавався строк на примирення сторін за клопотанням відповідача, проте він резульнатів не дав, позивач наполягає на розірванні шлюбу вказуючи, що рішення є остаточним,а примушування до шлюбу заборонено.

Таким чином суд встановив, що між сторонами, що мають малолітню дитину, існує спір з приводу розірвання шлюбу, що регулюється нормами Сімейного кодексу України та розірвання шлюбу можливо лише в судовому порядку.

Вирішуючи спір по суті заявлених вимог суд виходить з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам та інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, її рішення є остаточним, у суду нема підстав сумніватися у доводах позивача, а відмова в розірванні шлюбу буде примушенням позивача до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Отже суд приймає рішення про розірвання шлюбу між сторнами

Згідно ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 115 СК України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач не просить відновити дошлюбне прізвище після розірвання шлюбу, а тому суд констатує, що позивач і надалі, після розірвання шлюбу, має право іменуватися прізвищем " ОСОБА_5 ".

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду сплатила 1211,20 грн. судового збору, оскільки позов задовольняється то з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Керуючись ст. ст. 7, 8,12, 49, 81, 141, 142, 206, 258-259, 263, 264, 265, 273, 352, 355 ЦПК України, ст. ст. 104, 112-115 СК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача адвоката Дороніної Інни Леонідівни подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб - задовільнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), зареєстрований 06 червня 2017 року у Житомирському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження складено відповідний актовий запис № 843.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 й надалі має право іменуватися шлюбним прізвищем " ОСОБА_5 ".

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути оскаржено відповідачем шляхом подання до Корольовського районного суду м. Житомира заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Cуддя В. М. Шкиря