Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1004/24
УХВАЛА

Іменем України

21.05.2024 рокум. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Баранський Д.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Маловодянської сільської ради, державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації Долинської міської ради Нелюбової Антоніни Сергіївни про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом через свого представника ОСОБА_2 до Маловодянської сільської ради, державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації Долинської міської ради Нелюбової А.С. про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Зі змісту позову слідує, що його в інтересах позивача ОСОБА_1 підписано представником ОСОБА_2 , яка діє згідно з довіреністю посвідченою 26 квітня 2024 року приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Кубасовим І.Ю., зареєстрованою в реєстрі за № 450.

У пп. 11 п. 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року.

У ст. 8 Конституції України встановлено, що Конституція має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції і повинні відповідати їй. Норми Конституції є нормами прямої дії.

Отже, з 1 січня 2019 представництво у суді першої інстанції у провадженнях, розпочатих після 30 вересня 2016 року, має здійснюватися адвокатом. При цьому підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Згідно з чч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Частинами 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, справи, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справи, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не можуть бути малозначними або визнані судом такими.

Згідно з ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 276 ЦПК України клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній. Таке клопотання має стосуватися розгляду в порядку спрощеного позовного провадження всієї справи і не може стосуватися лише певної частини позовних вимог, інакше суд не приймає його до розгляду, про що зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Враховуючи предмет та підставу цього позову, а також зміст матеріалів справи, ця справа не має ознак малозначної, тобто не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, а відтак підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Отже, позовну заяву в інтересах позивача ОСОБА_1 підписано його представником ОСОБА_2 , яка не є адвокатом чи законним представником, оскільки матеріали справи даних про таке не містять, а діє за довіреністю від 26 квітня 2024 року, тобто не має права її підписувати.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України передбачено, що заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки до позову не додано визначених документів, що підтверджують повноваження представника підписувати позовну заяву в справі, яка не є малозначною, відповідно позовну заяву подано особою, яка не має права її підписувати, а відтак заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 258-261, 263, 268, 272, 273, 353, 440 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 до Маловодянської сільської ради, державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації Долинської міської ради Нелюбової Антоніни Сергіївни про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Д. М. Баранський