Справа № 307/5416/24
Провадження № 2-о/307/129/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сойма М.М., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Горбач Андрій Миколайович, де заінтересована особа: Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - факту належності паспорта громадянина України для виїзду за кордон,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Горбач Андрій Миколайович, звернувся до Тячівського районного суду Закарпатської області із заявою, де заінтересована особа: Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - факту належності заявнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданого 14 липня 2017 року, із транслітерацією ОСОБА_3, та паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2 , виданого 02 червня 2016 року, із транслітерацією ОСОБА_2.

Вивчивши вказану заяву, вважаю, що у відкритті провадження у справі слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Верховним Судом судам роз`яснено, що при вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження в ній.

Згідно правового висновку Верховного суду не можуть бути встановлені в судовому порядку факти щодо: 1) трудового стажу (для призначення пенсій та допомоги по тимчасовій непрацездатності, нарахування надбавок та інших пільг); 2) причин та ступеня втрати працездатності; 3) групи інвалідності та часу її настання; 4) проходження дійсної військової служби; 5) участі у бойових діях, перебування на фронті, у партизанських загонах; 6) одержання поранення, контузії в боях при захисті України, СРСР чи при виконанні інших обов`язків військової служби; 7) визнання ветераном чи інвалідом Великої Вітчизняної війни; 8) віку фізичної особи; 9) закінчення учбового закладу й одержання відповідної освіти; 10) усиновлення після смерті усиновленого чи усиновителя, якщо за життя після 1926 р. воно не було належним чином оформлене; 11) належності до певної національності; 12) належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, які видаються органами реєстрації актів цивільного стану; 13) тотожності осіб, а також імені, по батькові та прізвища осіб, по-різному записаних у документах; 14) одержання урядових нагород; 15) розкуркулювання та адміністративного виселення громадян; 16) про встановлення належності до ветеранів та інвалідів війни; 17) про встановлення факту винесення вироку або постановлення рішення суду щодо відповідної особи; 18) набуття громадянства України громадянином іншої держави.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 ЦПК України справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому провадженні не підлягають.

Існує два порядки (способи) встановлення фактів, що мають юридичне значення, - позасудовий і судовий, які за своїм змістом є взаємовиключними (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року в справі № 201/5972/22 (провадження № 14-132цс23)).

Порядок оформлення документів для виїзду за кордон здійснюється відповідно до Закону України "Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України" та Постанови КМУ від 7 травня 2014 р. № 152 "Про затвердження зразка бланка, технічного опису та Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон з безконтактним електронним носієм, його тимчасового затримання та вилучення".

Написання прізвища та імені особи як в ID-картці, так і в закордонному паспорті громадянина України, здійснюється українською мовою з транслітерацією латинськими літерами, яка є невід`ємною їх складовою.

Транслітерація прізвища та імені латиницею, відповідно до вимог українського алфавіту, в паспортних документах застосовується в Україні з 2015 року.

У 2022 році Україна отримала рекомендації Європейської Комісії з застереженням щодо необхідності врегулювання питання визнання недійсними паспортів, виданих одній особі у зв`язку зі зміною нею своїх персональних даних (у тому числі й транслітерації).

Для однакового застосування поняття складових імені 17.11.2022 року внесено уточнюючі зміни до постанов Уряду, якими регулюються питання видачі як ID-картки, так і закордонного паспорта.

Паспорти, у яких різна транслітерація написання прізвища або імені, є чинними до закінчення строку їх дії. Такі документи можуть визнаватися недійсними або змінюватися лише за особистим зверненням особи за отриманням або обміном паспорта у органах Державної міграційної служби України.

Пунктом 1 частини 1 статті 186 ЦПК України регламентовано, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній (постанова Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 (провадження № 14-567цс18)).

Приписи «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (див. аналогічні висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені, зокрема, у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц (провадження № 14-477цс19), від 26 лютого 2020 року у справі № 1240/1981/18 (провадження № 11-36апп1), від 28 квітня 2020 року у справі № 607/15692/19 (провадження № 14-39цс20)).

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц та від 20 листопада 2019 року № 591/5619/17».

Судом встановлено, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - факту належності заявнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 із транслітерацією ОСОБА_3, та паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2 із транслітерацією ОСОБА_2, не підлягає судовому розгляду в окремому провадженні, адже чинним законодавством передбачено позасудове встановлення такого факту шляхом звернення до органів Державної міграційної служби України з метою обміну паспортів, у яких різна транслітерація написання прізвища заявника, а тому у відкритті провадження у справі слід відмовити.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 186, 260, 315, 353-354 ЦПК України, п. 3 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір», суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Горбач Андрій Миколайович, де заінтересована особа: Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - факту належності паспорта громадянина України для виїзду за кордон.

Повернути заявнику ОСОБА_1 сплачену суму судового збору в розмірі 605, 60 гривень згідно квитанції від 15 грудня 2024 року.

Повернути заявнику ОСОБА_1 заяву разом із усіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Ухвалу складено 17 грудня 2024 року.

Суддя Тячівського районного суду

Закарпатської області: Сойма М.М.