ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/694/24
провадження № 2/753/3070/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді Каліушка Ф.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживачів та стягнення грошових коштів,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (далі по тексту - АТ КБ «Привактбанк») у якому просила стягнути з відповідача на свою користь безпідставно списані грошові кошти у розмірі 91 043,11 грн.

В обґрунтування позовних вимог вказувала, що 16 червня 2022 року на її мобільний телефон прийшло повідомлення про те, що невідомі особи хочуть зняти з її картки кошти, вказану транзакцію вона відхилила. Після чого, вона зайшла в додаток Приват24 та виявила, що 25 та 31 травня 2022 року з її кредитної картки шахраї вкрали 45 284,91 грн. Указує, що одразу про цей факт повідомила Банк та поліцію.

Позивач зверталася до відповідача з проханням повернути безпідставно зняті кошти з її рахунку, проте АТ КБ «ПриватБанк» їй повідомив про відмову у поверненні цих грошових коштів.

Посилаючись на захист прав споживача, вказувала, що діями АТ КБ «ПриватБанк» порушені її права, як споживача від несанкціонованого зняття грошових коштів. Вказала, що не вчиняла жодних дій, що могли призвести до втрати, незаконного використання Пін-коду або іншої інформації по картковому рахунку, а тому у її діях відсутня вина. Оскільки вона не вчинила жодних дій щодо розголошення ПІН-коду свого карткового рахунку, не сприяла незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, не давала розпорядження на списання грошових коштів зі свого рахунку, а тому, на її переконання, банк порушив взяті на себе зобов`язання в частині збереження коштів клієнта.

Крім того, позивач зазначила, що з метою уникнення та захисту майнових прав, сплатила заборгованість з нарахованими та списаними відсотками у розмірі 91 043,11 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2024 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача у своєму відзиві не визнав позов, заперечував проти задоволення і просив відмовити, зазначаючи, що позивачкою не надано жодного доказу щодо несанкціонованих транзакцій, які вона зазначає та на які вона посилається, оскільки операції було проведено з підтвердженням 3D-Secure паролю. Сторона відповідача наполягала на тому, що треті особи, для здійснення платіжних операцій, не мали б змоги зробити це, не знаючи паролю входу до системи «Приват24», який відомий лише позивачці, усіх даних картки Універсальна (номер, дату, статичний та динамічний пароль, ПІН-коду картки), отже ОСОБА_1 не дотримано вимог Умов та правил надання банківських послуг щодо забезпечення збереження інформації необхідної для авторизації клієнта через віддалені канали банківського обслуговування.

Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у відповідності із частиною п`ятою статті 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) за наявними у справі матеріалами.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк» виникли правовідносини щодо відкриття, ведення, обслуговування карткового рахунку, його функціонування та кредитування на підставі підписаної сторонами Анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг.

ОСОБА_1 мала відкритий рахунок у АТ КБ «Приватбанк», для користування грошовими коштами з якого отримала від банку платіжну картку № НОМЕР_1 .

25 та 31 травня 2022 року ОСОБА_1 здійснено низку Інтернет-платежів на загальну суму 45 285,21 грн.

Заперечуючи те, що такі оплати здійснені нею, ОСОБА_1 звернулася до банку та до Головного управління національної поліції в Луганській області із заявою про вчинення відносно неї шахрайських дій невідомими особами.

04 липня 2022 року за заявою ОСОБА_1 слідчим відділом Сватівського РВП ГУНП в Луганській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000114.

Правовідносини, які склалися між сторонами діють у сфері функціонування платіжних послуг в Україні, відповідальності суб`єктів переказу, а також загального порядку здійснення нагляду за платіжними системами, які регулюються, зокрема Цивільним кодексом України (далі по тексту - ЦК України), Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», Постановою НБУ № 750 від 05 листопада 2014 року «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин та якою затверджено Порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням.

Згідно пункту 1.27 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжна картка - це електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, тримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Відповідно до підпункту 6 пункту 4 розділу Порядку емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням визначено, що платіжна операція - це дія, ініційована користувачем електронного платіжного засобу, з унесення або зняття готівки з рахунку, здійснення розрахунків у безготівковій формі з використанням цього електронного платіжного засобу та/або його реквізитів за банківськими рахунками.

Відповідно до пунктів 1-8 розділу IV Порядку Банк має право здійснювати емісію електронних платіжних засобів у вигляді мобільного платіжного інструменту та обслуговування операцій з їх використанням, передбачених правилами платіжної системи, відповідно до умов договору та вимог цього Порядку.

Пунктами 1, 2, 6 розділу IV Порядку визначено, що користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.

Саме користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором.

До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів.

Всі фінансові операції за карткою ОСОБА_1 25 травня та 31 травня 2022 року підтверджені 3D Secure, який надсилався на фінансовий номер телефону у вигляді СМС-повідомлення з кодом для прив`язки до Apple Pay.

3D Secure - технологія, що контролює безпеку платежів, що здійснюються в інтернет. Оплачуючи послуги або товар онлайн, користувач отримує SMS-повідомлення з унікальним одноразовим паролем для підтвердження операції. 3D Secure розроблений, щоб максимально знизити ризик шахрайства пов`язаного з банківськими картами та онлайн оплатами.

Оскільки оспорювані транзакції були здійснені з використанням Міжнародної платіжної системи MasterCard International, то МПС не проводить оскарження операцій, при авторизації яких були введені конфіденційні дані картки (ПІН - код, CVC2) та підтверджені 3D Secure паролем.

Можливість оскаржити всі вказані операції в Банку відсутня, так як вони були підтверджені, по них була попередня аутентифікація в 3-D Secure.

Для авторизації в Банку позивач використовувала фінансовий номер мобільного телефону НОМЕР_2 , який ані до вчинення оспорюваних транзакцій, ані після не змінювався. Окрім того, пароль до системи дистанційного обслуговування «Приват24» ані напередодні, ані під час проведення оспорюваних фінансових операцій не було змінено, оспорювані операції здійснені з довіреного мобільного пристрою позивача, що підтверджується довідкою АТ КБ «ПриватБанк», яка сформована за результатами перевірки програмних комплексів Банку щодо вчинення оспорюваних позивачем транзакцій.

Позивач стверджує, що проведені транзакції за рахунок кредитних коштів з її рахунку було здійснено шахраями, поза її волею. В той же час доказів своїх тверджень відповідач не надала суду - не надано судового рішення, яке набрало законної сили, постановленого у кримінальному провадженні, у якому судом встановлено факт отримання кредитних коштів, з протиправним використанням персональної інформації відносно неї, шахраями, власне факт подання заяви про вчинення кримінального правопорушення і внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань є актом фіксування звернення у порядку, передбаченого КПК України, однак не має преюдиційного значення для вирішення цієї справи.

За результатами перевірки, проведеної Банком з приводу заяви позивачки щодо здійснення шахрайських операцій з її рахунком встановлено, що незаконне заволодіння грошовими коштами клієнта Банку ОСОБА_1 сталося з вини самої позивача.

Суд приходить до висновку, що здійснення фінансових операцій по рахунку позивача з 25 травня по 31 травня 2022 року стало можливим через введення позивачем підтверджень авторизації в Приват24 та повідомлення з довіреного мобільного пристрою невстановленим особам паролю з sms-повідомлення Банку.

Відтак, матеріали справи не містять доказів того, що кредитним лімітом з картки позивачки скористалися невстановлені особи шляхом здійснення шахрайських дій щодо неї, отже обставини, на які послалася позивачка як на підставу цього позову, залишилися не підтвердженими належними, достатніми, достовірними і доступними доказами.

Таким чином, нарахування і списання відсотків за користування кредитними коштами, які здійснює банк, відповідають закону, і підстав для задоволення у повному обсязі позову судом не встановлено.

Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов необґрунтований і у його задоволенні відмовляє.

На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі, та керуючись статтями 1-23, 76-82, 89, 95, 258-259, 263-265, 267, 274-279, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживачів та стягнення грошових коштів - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.