Справа № 368/176/24
Рішення

Іменем України

"03" травня 2024 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючого - судді Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Кагарлицького районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , - про визнання права власності в порядку спадкування, суд, -

В С Т А Н О В И В :

01.02.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , - про визнання права власності в порядку спадкування, в прохальній частині якої позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

1.Визнати за нею, ОСОБА_1 , в порядку спадкування за законом право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, необхідними для його обслуговування, АДРЕСА_1 , який згідно технічного паспорта від 05.12.2023 року має загальну площу 86,1 кв.м, з них житлова 58,4 кв.м, та складається: житлової кімнати 1-2 площею 14,0 кв.м, житлової кімнати 1-3 - площею 16,4 кв.м, житлової кімнати 1-4 - площею 12,0 кв.м, житлової кімнати 1-5 - площею 16,0 кв.м, та допоміжна площею 27,7 кв. м., до якої входить : кухня 1-6 площею 7,3 кв.м, веранда 1-І площею 11,9 кв.м, коридор 1-1 площею 8,5 кв. м, а також погріб Б, жомова яма В, сарай Г, навіс гі, літній душ Д, убиральня Ж, сарай З, сарай з1, колодязь № 1, ворота № 2, огорожі № 3, який належав її померлому чоловіку ОСОБА_4 , який даний будинок належним чином не був зареєстрований і тому на нього відсутній правовстановлюючий документ.

2. При потребі витребувати від державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори спадкову справу.

3. Повідомлення, виклики та рішення щодо розгляду даного позову направляти мені СМС-повідомленнями на телефон, указаний вище.

4. Даний позов розглянути без моєї присутності.

Вищевказані позовні вимоги позивачка ОСОБА_1 обгрунтовувала в мотивувальній частині її позовної заяви наступними обставинами та нормами права:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_4 , який на час смерті був зареєстрований та проживав у власному будинку за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця,... той з подружжя, який його пережив та батьки.

Враховуючи вищевикладене, спадкоємцями на майно померлого є вона - його дружина ОСОБА_1 та доньки, - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину повинен особисто подати заяву про прийняття спадщини.

Тому, 01.02.2024 року вона звернулася до державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого чоловіка.

Після визначення складу спадщини, вона 01.02.2024 року отримала свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку площею 0,2500 га кадастровий номер :01:026:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільве призначення: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд(присадибна ділянка), що належала спадкодавцю на підставі Дердавного акту на право власності на земельну ділянку, серія ЯБ № 312029, виданого 16 травня 2006 року Бендюгівською сільською радою. Кагарлицьким районним відділом земельних ресурсів на підставі рішення Бендюгівської сільської ради XXXII сесії ІУ скликання від 20.02.2006 року, акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 14.

Але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, який побудовані на цій земельній ділянці, нотаріус їй відмовив.

В наданій їй відмові за № 56/02-14 від 01.02.2024 року їй роз`яснено, що оскільки відсутні правовстановлюючі документи на спадковий будинок, а також станом на 01.01.2013 року відсутня його реєстрація в БТІ, в такому випадку для визнання за мною в порядку спадкування права власності на даний будинок, необхідно звернутися до суду.

Ст. 4 ЦПК України надає кожній особі право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а згідно ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ст. 1218 ЦК України встановлює, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна мають виключну підсудність і пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

З наведених норм чинного законодавства України та фактичних обставин справи випливає, що за даних обставин її право на отримання спадщини за законом порушено, а тому повинно бути поновлено, і з цих підстав вона звертається із даним позовом до Кагарлицького районного суду Київської області.

Для визначення розміру судового збору вона використала нормативну оцінку житлового будинку від 25.01.2013 року, який я виготовляла для отримання спадщини, але через стан здоров`я тоді не змогла цього зробити. З того часу будинок не перебудовувався.

Оригінали наданих копій документів, знаходяться у неї.

Письмово підтверджує те, що нею не подано іншого позову до цих самих Відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.16, 1216, 1217, 1218, 1220,1222, 1223, 1261, 1268, 1269, 1297 ЦК України, ст.ст. 4,5, 118, 119 ЦПК України, - позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви.

01.02.2024 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно, - справа № 368/176/24, провадження № 2/368/364/24.

12.04.2024 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 189, 197 - 200, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного провадження, призначено справу до підготовчого судового засідання на 10 год. 00 хв. 03.05.2024 року.

В підготовче судове засідання, ячке відбулося 03.05.2024 року, - позивачка ОСОБА_1 , - не з`явилася, хоча повідомлена судом належним ичном про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява позивачки, в якій вона просить сд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 03.05.2024 року, відповідачка ОСОБА_2 , - не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги визнає та просить їх задовольнити, процесуальні наслідки визнання позову їй повністю зрозумілі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 03.05.2024 року, відповідачкаОСОБА_3 , - не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги визнає та просить їх задовольнити, процесуальні наслідки визнання позову їй повністю зрозумілі.

Визнання позову відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні дає підставу суду застосувати положення ч. 3 ст. 200 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Отже, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України суд приходить до висновку щодо можливості винесення судового рішення по результатам проведення підготовчого судового засідання, не призначаючи судове засідання до основного судового розгляду по суті.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити, - шляхом винесення судового рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Підсудність.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред 'явлені одночасно щодо декількох об 'єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно, враховуючи ту обставину, що предметом спору є нерухоме майно (домоволодіння), яке розміщене на території Обухівського (бувша назва - Кагарлицького) району, а саме, - на території бувшого Кагарлицького айону Київської області, та враховуючи положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України, дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, - як суду першої інстанції загальної юрисдикції, так як в даному випадку має місце виключна підсудність, - підсудність за місцем розташування нерухомого майна.

Сторони по справі:

- позивачкою по справі є фізична особа, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка село Мирівка Кагарлицького району Київської області, громадянка України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , виданий 11 липня 1996 року Кагарлицьким рВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстована за адресою: АДРЕСА_1 ), - дружина померлого спадкодавця по даній справі та мати відповідачок;

- відповідачкою по даній справі є фізична особа, - ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка село Бендюгівка Кагарлицького району Київської області, громадянка України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_3 , виданий 29 липня 2014 року Кагарлицьким РС Управління ДМС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), - рідна дочка померлого спадкодавця по справі, рідна дочка позивачки;

- відповідачкою по справі є фізична особа, - ОСОБА_3 , ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженка с. Бендюгівка Кагарлицького району Київської області, громадянка України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_5 , виданий 10 вересня 1997 року Дніпровським РУ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ), - рідна дочка померлого спадкодавця по справі, рідна дочка позивачки.

Фактичні обставини справи, встановлені судом в судовому засіданні, та застосування до ни норм матеріального та процесуального права:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер спадкодавець по даній справі, - ОСОБА_4 , який на час смерті був зареєстрований та проживав у власному будинку за адресою АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 був чоловіком позивача по справі, - ОСОБА_1 , та був батьком відповідачів по справі, - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

За життя спадкодавцем по даній справі, - ОСОБА_4 , - заповіт складено не було.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Враховуючи вищевикладене, спадкоємцями на майно померлого є:

- дружина померлого спадкодавця, - ОСОБА_1 , - позивач по справі;

- дочка померлого спадкодавця, - ОСОБА_2 , - дочка померлого спадкодавця, відповідачка по справі;

- дочка померлого спадкодавця, - ОСОБА_3 , - дочка померлого спадкодавця, відповідачка по справі;

Згідно ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину повинен особисто подати заяву про прийняття спадщини.

Тому, 01.02.2024 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого чоловіка.

Після визначення складу спадщини, позивачка ОСОБА_1 01.02.2024 року отримала свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку площею 0,2500 га кадастровий номер :01:026:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільве призначення: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд(присадибна ділянка), що належала спадкодавцю на підставі Дердавного акту на право власності на земельну ділянку, серія ЯБ № 312029, виданого 16 травня 2006 року Бендюгівською сільською радою. Кагарлицьким районним відділом земельних ресурсів на підставі рішення Бендюгівської сільської ради XXXII сесії ІУ скликання від 20.02.2006 року, акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 14.

У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, який побудовані на цій земельній ділянці, - нотаріус їй відмовив.

В наданій їй відмові за № 56/02-14 від 01.02.2024 року позивачці ОСОБА_1 роз`яснено, що оскільки відсутні правовстановлюючі документи на спадковий будинок, а також станом на 01.01.2013 року, - відсутня його реєстрація в БТІ, в такому випадку для визнання за позивачкою в порядку спадкування права власності на даний будинок, - необхідно звернутися до суду.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а згідно ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Таким чином, Позивачка позбавлена можливості реалізувати свої майнові права на спадкове майно та не може оформити право власності на нього у порядку спадкування.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 41 Конституції України зазначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або- не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право мирно володіти своїм майном. При цьому зазначено, що ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, Позивач оформити право власності на спірний житловий будинок, в нотаріальному порядку, - немає можливості.

Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності надувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Згідно ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, - визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має з`ясовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Відповідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, викладеного в п.23 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, - свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже, у випадку, коли нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

Відсутність правовстановлювальних документів на спірне нерухоме майно не є підставою для відмови у задоволенні позову (аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2018 в рамках справи № 557/1209/16-ц).

Згідно ст.ст. 386, 395, 396 ЦК України положення щодо захисту права власності поширюються також на осіб, які хоч і не є власниками, але володіють майном на праві господарського відання, оперативного управління або на іншій підставі, передбаченій законом чи договором (речове право) (постанова Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 06.06.2018 по справі №597/1070/15-ц).

Таким чином, за наявності перешкод у оформленні спадкових прав через нотаріуса, - спадкоємець може звернутися з позовом про визнання права власності до суду.

Передумовою для подачі позову до суду про визнання за Позивачем права власності на спадкове майно, є відсутність іншого, крім судового, шляху для визнання її права.

Згідно ч. 1 ст. Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України способом Захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно п. 9 ст. 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень» встановлено, що підставою для державної реєстрації прав, зокрема, є рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

Оскільки документи, що підтверджували б право померлого ОСОБА_4 на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , - відсутні та державна реєстрацію права власності на зазначене майно в установленому законом порядку не проводилася, - то наявні усі підстави для захисту спадкових прав Позивача шляхом задоволення даного позову.

Таким чином, оскільки нотаріусом було відмовлено Позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та відсутні будь-які інші способи для реалізації її спадкових прав, то наявні усі підстави для визнання за Позивачкою права власності на зазначене нерухоме майно в судовому порядку, - шляхом винесення судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 16, 328, 392, 1216-1218, 1223, 1261-1262, 1266 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 258, 259263 - 265, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , - про визнання права власності в порядку спадкування, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженкою село Мирівка Кагарлицького району Київської області, громадянкою України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , виданий 11 липня 1996 року Кагарлицьким рВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстована за адресою: АДРЕСА_1 ), в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кагарлик Київської області, (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_7 , видане 13 лютого 2011 року виконкомом Бендюгівської сільської ради Кагарлицького району Київської області), право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , згідно технічного паспорту від 25.01.2013 року, - має загальну площу 86,1 кв.м, з них житлова 58,4 кв.м, та складається: житлової кімнати 1-2 площею 14,0 кв.м, житлової кімнати 1-3 - площею 16,4 кв.м, житлової кімнати 1-4 - площею 12,0 кв.м, житлової кімнати 1-5 - площею 16,0 кв.м, та допоміжна площею 27,7 кв. м., до якої входить : кухня 1-6 площею 7,3 кв.м, веранда 1-І площею 11,9 кв.м, коридор 1-1 площею 8,5 кв. м, а також погріб Б, жомова яма В, сарай Г, навіс гі, літній душ Д, убиральня Ж, сарай З, сарай з1, колодязь № 1, ворота № 2, огорожі № 3.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: О.В. Закаблук