Справа № 455/1354/18
Провадження № 2/455/92/2024
УХВАЛА

Іменем України

17 грудня 2024 року м.Старий Самбір

Старосамбірський районний суд Львівської області

у складі: головуючого - судді Пошивака Ю.П.,

секретар судового засідання Сенета Г.Є.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду - залі судових засідань цивільну справу №455/1354/18 за позовом ОСОБА_1 до Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/3 частку спадщини за законом,

В С Т А Н О В И В:

12.10.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Верхньолужоцької сільської ради Старосамбірського району Львівської області про визнання права на 1/3 частку спадщини за законом, в якій просить визнати за ним право на 1/3 частку спадщини за законом на нерухоме майно в АДРЕСА_1 після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана судді ОСОБА_5 .

Ухвалою судді від 29.10.2018 року дану позовну заяву було залишено без руху.

09.11.2018 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою судді від 28.09.2020 року справу прийнято до розгляду, та призначено підготовче засідання на 11 годину 30 хвилин 24.11.2020 року.

Ухвалою судді від 29.11.2018 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 10 годину 00 хвилин 02.10.2019 року, яке було відкладено.

Наказом №47-К від 10.07.2020 року суддю ОСОБА_5 відраховано зі штату Старосамбірського районного суду Львівської області у зв`язку з її смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З огляду на вказані обставини, на підставі розпорядження керівника апарату суду Волошина І.С. по даній справі був призначений повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями. Призначення не відбулося, оскільки не вистачало потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2020 року справу передано для розгляду судді Пошиваку Ю.П.

Ухвалою судді від 11.09.2020 року справу прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 14 годину 30 хвилин 28.10.2020 року, яке неодноразово відкладено.

Ухвалою суду від 08.11.2022 року зупинено провадження у справі до набрання законної сили рішення у цивільній справі №455/1443/17 за позовною заявою ОСОБА_6 , як законного представника в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_3 до ОСОБА_7 , Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, приватний нотаріус Ридзак Л.К., ОСОБА_1 , про визнання заповіту і свідоцтва про право на спадщину недійсним та їх скасування.

Ухвалою суду від 11.12.2023 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 09 годину 30 хвилин 25.01.2024 року.

Ухвалою суду від 25.01.2024 року відмовлено у задоволенні заяви третьої особи ОСОБА_3 про відвід судді Пошивака Ю.П. Підготовче засідання відкладено на 10 годину 30 хвилин 14.03.2024 року.

14.03.2024 року підготовче засідання відкладено на 11 годину 00 хвилин 30.04.2024 року та на 11 годину 00 хвилин 11.06.2024 року.

Ухвалою суду від 11.06.2024 року витребувано у Львівського державного нотаріального архіву належним чином засвідчену в установленому законом порядку копію спадкової справи №23/2012 після смерті ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підготовче засідання відкладено на 11 годину 00 хвилин 11.07.2024 року, яке відкладено на 11 годину 00 хвилин 10.09.2024 року.

Ухвалою суду від 10.09.2024 року без виходу в нарадчу кімнату залучено відповідачів ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , виключивши їх з числа третіх осіб. Підготовче засідання відкладено на 09 годину 30 хвилин 15.10.2024 року, яке відкладено на 09 годину 30 хвилин 17.11.2024 року та на 09 годину 30 хвилин 17.12.2024 року.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причина неявки суду не відома.

Представник відповідача Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області в підготовче засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 16.12.2024 року на електронну адресу суду надійшло клопотання за підписом ОСОБА_9 , в якому він просив розгляд справи провести без участі представника Стрілківської сільської ради.

Відповідачка ОСОБА_2 та її представник адвокат Бущак Р.Є. в підготовче засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Причина неявки суду не відома.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Його представник адвокат Мукан І.В. в підготовчому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/3 частку спадщини за законом без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача ОСОБА_1 в підготовче засідання.

Заслухавши клопотання представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Мукана І.В., дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Беручи до уваги, що підтверджуючих документів про поважність причини неявки в підготовче засідання, позивача ОСОБА_1 суду не надано, суд приходить до висновку, що позивач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, однак повторно без поважних причин не з`явився в підготовче засідання.

Згідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 8 цієї ж статті днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Загальнообов`язкові процесуальні правила ст. 223 ЦПК України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд також зважає на недотримання позивачем принципу добросовісності, закріпленого у п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України. Згідно з вимогами ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з такою самою позовною заявою. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.ст. 223, 257 ЦПК України, та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.03.2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24.04.2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до п.1 ч.2 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Суд встановив, що розглядати заявлені вимоги та провести підготовче засідання без участі позивача неможливо, клопотання про розгляд справи у його відсутність не надходило, належним чином повідомлений позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання повторно не з`явився без поважних причин, тому суд вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду у зв`язку з повторною його неявкою.

Керуючись ст. ст. 131, 200, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/3 частку спадщини за законом - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 19.12.2024 року.

Суддя Пошивак Ю.П.