Провадження № 2/752/8757/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про передачу справи до іншого суду)

18 грудня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Машкевич К.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про визнання договору кредитування розірваним, визнання іпотеки такою, що припинена, скасування державної реєстрації іпотеки квартири, скасування державної реєстрації обтяження квартири та витребування майна з чужого незаконного володіння -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з зазначеним вище позовом та просить:

- визнати договір кредиту №405/21/07-Ж від 05 квітня 2007 року, укладений між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «УКРСОЦБАНК», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Сенс Банк», та ОСОБА_1 розірваним з 21 травня 2007 року;

-визнати іпотеку за іпотечним договором №04/1-176 від 05 квітня 2007 року, укладеним між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «УКРСОЦБАНК», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Сенс Банк», та ОСОБА_1 , посвідченим Ковальчуком С.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, за реєстровим №1223д., такою, що припинена з 21 травня 2007 року;

- скасувати державну реєстрацію іпотеки квартири, загальною площею 74, 8 кв. м., житловою площею 50, 5 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) та державну реєстрацію обтяження цього нерухомого майна іпотекою;

-витребувати від Акціонерного товариства «Сенс Банк» квартиру, загальною площею 74, 8 кв. м., житловою площею 50, 5 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 ..

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку про те, що зазначені матеріали слід передати на розгляд до належного суду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Згідно з положеннями ст. 181 ЦП України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним; про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна; про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна; про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пунктах 41, 42 постанови від 1 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснив, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Разом із тим, у п. 4 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» зазначено, що правила про виключну підсудність застосовуються до позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (наприклад, звернення стягнення на нерухоме майно, передане в заставу іпотечне майно, передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки, визнання договору іпотеки недійсним тощо). Виходячи з аналізу вищезазначеного, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Таким чином судом встановлено, що спір між сторонами виник щодо об`єкту нерухомого майна, що знаходиться за адресою - АДРЕСА_1 отже, має розглядатися судом за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням об`єкта нерухомого майна.

Відповідно до вимог ст. 378 ЦПК України прийняте судом рішення з порушенням правил територіальної підсудності є підставою для його скасування судом апеляційної інстанції з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю

У відповідності до ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що вказану справу слід передати за на розгляд до Солом`янського районного суду м. Києва.

Керуючись ст. 27, 31, 259, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про визнання договору кредитування розірваним, визнання іпотеки такою, що припинена, скасування державної реєстрації іпотеки квартири, скасування державної реєстрації обтяження квартири та витребування майна з чужого незаконного володіння - передати на розгляд до Солом`янського районного суду м. Києва ( м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для, подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.В.Машкевич