Провадження № 2/947/5406/24
09.12.2024 року Київський районний суд м.Одеси в складі:
Головуючого - судді Луняченка В.О.,
за участю секретаря судового засідання Макаренко Г.В.,
З позовом стягнення з ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 260331,06 гривень, яка уторилась станом на 23.02.22 року у зв`язку з невиконанням рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором №2007/24-24/218 від 03.12.2007, розраховану на підставі ч.2 ст. 625ЦК України, до суду звернувся АТ «Сенс Банк».
Посилаючись на те, що рішення суду відповідачем не виконується, позивач просив стягнути з відповідача вказані суми, які визначені ст. 625 ЦК України.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О.
Ухвалою судді від 09.10.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження про що повідомлено сторони.
З боку позивача до матеріалів справи надано заяву про можливість розгляду справи за відсутності представника позивача, в якій позовні вимоги підтримані та не має заперечень щодо заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином, відомості про що містяться в матеріалах справи.
Ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовом та додатками до нього надіслано відповідачу за місцем реєстрації його місця мешкання, відомості про що містяться в матеріалах справи.
Станом на день розгляду справи ніяких клопотань з боку учасників справи суду не надходили. Заперечень щодо розгляду справи у спрощеному провадженні також не надходило.
Від відповідача відзив на позов не надходив.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Відповідно до ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини
Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 29.12.2012 №2604/18060/12 стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 362853.41 гривень на користь ПАТ «Укрсрцбанк» та судові витрати.

14.06.2010 року Акціонерно - комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк змінив свою назву на Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк».

Внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбак», правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків став АТ «Альфа Банк» Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа- Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме з 15.10.2019 року.

Відповідно до протоколу позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа Банка» № 2/2022 від 18.08.2022 року АТ «Альфа Банк» рішенням загальних зборів акціонерів змінило назву на АТ «СЕНС Банк».

Таким чином, АТ «СЕНС Банк» набуло право вимоги за кредитним договором № 2007/24-24/218 від 03.12.2007 року, без правонаступництва в розумінні ст.55 ЦПК України, шляхом внутрішніх реорганізаційних процесів.

Позивач в порядку ст. 625 ЦК України нараховано заборгованість за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішенням суду станом на 23.02.2022 у розмірі 260331,06 гривень, з яких 3% -53950,83 грн., інфляційні витрати 206380,23 грн.

Від відповідача не надходила заяви про застосування строків позовної давності.

Із правового аналізу положень статей 526, 599, 611,625ЦК України слідує, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу.

Внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 ЦК України за увесь час прострочення, таке прострочення є триваючим правопорушенням і право на позов про стягнення 3% річних та інфляційних втрат виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення.

Згідно із частиною першою, другою статтею 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до п. 1 ст. 1 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) підставами виникнення цивільних прав і обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Виходячи із цих норм, зокрема, пунктами 1, 2 частини першої статті 512 ЦК України, у разі передання кредитором своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) чи правонаступництва (припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання поділу, перетворення або ліквідації, спадкування) на стадії виконання судового рішення відбувається вибуття кредитора.

Згідно із частиною першою, другою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти.

За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто,грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати.

Наведене вище узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 10 квітня 2018 року у справі№ 910/10156/17(провадження № 12-14гс18), від 11 квітня 2018 року у справі№ 758/1303/15-ц(провадження № 14-68цс18) та від 16 травня 2018 року у справі№ 686/21962/15-ц (14-16цс18).

Отже, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати; 3 % річних.

Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Норми частини другої статті 625 ЦК України щодо сплати боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції поширюються лише на випадки прострочення грошового зобов`язання, визначеного у гривнях.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позову АТ « Сенс Банк» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості, яка утворилась у зв`язку з невиконанням рішення суду у розмірі 260331,06 гривень.

Суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки викладені позивачем в позові обставини знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Відповідно дост. 141 ЦПК Українина користь позивача підлягають стягненню з відповідача витрати понесені позивачем за оплату судового збору в розмірі 3123,98 гривень.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 258,259, 263-265,268,273, 280-289,354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «Сенс Банк» () до ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» (юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, МФО 300346, п/р № НОМЕР_2 ) заборгованість а кредитним договором №2007/24-24/218 від 03.12.2007, розраховану на підставі ч.2 ст.625 ЦК України станом на 23.02.22 у зв`язку з невиконанням грошового зобов`язання, встановленого рішенням суду у розмірі 260331,06 (двісті шістдесят тисяч триста тридцять одна грн.. 06коп.) гривень, з яких сума заборгованості за ставкою 3% річних на кредитну заборгованість 53950,83 гривень, сума заборгованості за інфляційним витратами на кредитну заборгованість 206380,23 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» (юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, МФО 300346, п/р № НОМЕР_2 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 3123,98 гривень.

Повне рішення буде складено протягом десяти днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини.

Заочне рішення може бути переглянуто Київським районним судом м.Одеси за заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів після отримання копії рішення відповідачем та - протягом тридцяти з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне рішення складено 19.12.24

Суддя: В. О. Луняченко