СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3332/24

пр. № 2/759/2305/24

15 травня 2024 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Донець Г.В.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

У лютому 2024 року позивач звернувся до суду із позовом про визначення йому додатковий строк протягом місяця, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_2 в селі Борщагівка, Вінницької області. Одразу після його смерті, позивач як спадкоємець першої черги у строк, відповідно до ст. 1261 ЦК звернувся до Святошинського ЗАГСУ по вул. Я.Колоса, з метою отримання свідоцтва про смерть та у нього не прийняли документи у зв`язку з повітряною тривогою, відсутністю електричної енергії. Довіряючи фахівцям ЗАГСУ повірив, що може отримати свідоцтво про смерть пізніше визначеного строку у зв`язку з війною, не пропустивши при цьому строк.

На момент смерті батька ОСОБА_1 проживав разом з ним та доглядав його, як людину похилого віку. Позивач приїздив тричі у Святошинський ЗАГС та не міг подати документи, так як автобус із села Борщагівка їздить по п`ятницях та вихідних днях, а під час візиту не було світла, а наступного разу повітряна тривога. Він був введений в оману працівниками ЗАГСу, оскільки йому повідомили, що під час війни строки для оформлення свідоцтва не діють. Літом 2022р. позивач захворів на ішемічну хворобу серця та знаходився у лікарні, а потім проходив медичне обстеження. Просить позов задовольнити.

ІІ. Процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 21.02.2024р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 11.04.2024 р. закрито підготовче судове засідання.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Позивач у судовому засідання позов підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача явку свого представника у судове засідання не забезпечив. Про день, час та місце розгляду повідомлений належним чином.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права,які підлягають застосуванню та мотиви суду,щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , після його смерті відкрилася спадщина /а.с.3/.

За життя ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповідав все майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось і взагалі все те, на що він за законом матиме право і що буде належати йому на момент смерті заповів сину ОСОБА_1 /а.с.11/.

Відповідно до довідки Управління праці та соціального захисту населення від 29.09.2021р. № 630 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуває на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення Вінницької райдержадміністрації № 7 Погребище, як одержувач компенсації фізичним особам, які надають соціальні послуги з догляду на непрофесійній основі особам похилого віку інвалідам та, які не здатні до самообслуговування за особою похилого віку з когнітивними порушеннями - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з 01.06.2021р. по 31.05.2022р./а.с.10/.

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Некрасовою С.І. , 02.02.2024р. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_2 , оскільки спадщину вчасно не прийняв. / а.с.7/.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом. При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач вказує, що пропустив строк звернення до нотаріуса , оскільки був введений в оману працівниками ЗАГСу, які повідомили, що під час війни строки для оформлення свідоцтва про смерть не діють.

В той же час, позивач не був позбавлений можливості раніше отримати свідоцтво про смерть, оскільки для поховання батька йому було необхідне свідоцтво про смерть.

Крім того, до матеріалів справи долучено свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_1 від 22.11.2023р. ОСОБА_2 з відміткою запис поновлено актовий запис № 46.

Позивач долучає до матеріалів справи медичні документи, датовані 2023р., тобто доказів, що ОСОБА_1 пропустив строк з поважних причин суду не надано.

Звертаючись з вказаним позовом, ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини більше ніж на 1,5 роки, при цьому, йому було відомо про смерть спадкодавця та він був обізнаний про складений на його ім`я заповіт. Обставин, які б йому перешкоджали суду не навів.

Частини 1, 2 ст. 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Стаття 80 ЦПК України презюмує, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України можуть визнаватися поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б давали підстави для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ЗУ «Про нотаріат», ст.ст., 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: Київська міська рада, 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Суддя Н.О. Петренко