Провадження №2/369/7369/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

27.09.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І.А., вирішуючи питання про прийняття від судді Волчко А.Я. до свого провадження та відкриття провадження у цивільній справі № 369/14532/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А. Я. перебувала цивільна справа №369/14532/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н. О. щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи від 26 вересня 2024 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 вересня 2024 року, який проведений відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Козак І.А.

Подана позовна заява підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Згідно ч. 2 ст. 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про прийняття справи до свого провадження та залишення її без руху, оскільки в порушення вимог ст.175, 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату позивачем судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 133 ЦПК України).

При зверненні до суду в позові позивачем зазначено, що він звільнений від сплати судового збору по даній справі як учасник бойових дій на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, вказані доводи позивача є необґрунтованими та відхиляються судом з огляду на наступне.

Так, статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22жовтня 1993року №3551-XII (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 вказаного вище Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Відповідний правовий висновок сформований в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17, а також постановах від 13.12.2023 у справі № 210/834/15-ц, від 05.05.2022у справі№420/18798/21, висновки яких суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням УБД серії НОМЕР_1 .

Разом з тим, оскільки предметом спору в даній справі є розірвання шлюбу, що не стосується соціального і правового захисту особи як учасника бойових дій, за подання до суду даної позовної заяви судовий збір підлягає сплаті на загальних підставах.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 установлено в розмірі 3028 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду з даним позовом становить 0,4 х 3 028 грн. = 1 211,20 грн.

Окрім того, всупереч вимогам п. 9 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 33, 175-177, 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти до провадження цивільну справу №369/14532/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення позивачу ухвали, та роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ірина КОЗАК