КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М. МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2741/23
Провадження № 2/488/352/24
УХВАЛА

Іменем України

19.12.2024 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючої по справі судді - Чернявської Я.А.,

при секретарі судового засідання Авдєєвій К.Р.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бурлакова Максима Олександровича про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіанального управління юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , де третьою особою виступає: Акціонерне товариство "Сенс Банк", про зняття арешту з нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Корабельного районного суду м. Миколаєва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіанального управління юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , де третьою особою виступають: Акціонерне товариство "Сенс Банк", про зняття арешту з нерухомого майна, в якій позивач просив суд зобов`язати відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зняти арешт з 1/2 частки садового будинку дорога АДРЕСА_1 , який зареєстрований за ОСОБА_1 .

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бурлакова Максима Олександровича про уточнення позовних вимог у даній цивільній справі, в якій представник уточнив позовні вимоги та просив вважати остаточно вірними позовні вимоги такого змісту:

1) задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання права власності та про зняття арешту з нерухомого майна, а саме 1/2 частки садового будинку дорога № 2 місцезнаходження: АДРЕСА_2 з забороною відчуження та перереєстрації майна на іншого власника;

2) зобов`язати відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зняти арешт з 1/2 частки садового будинку дорога АДРЕСА_1 , який зареєстрований за ОСОБА_1 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала заявлене клопотання.

Представник позивача адвокат Бурлаков М.О. не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явилися, про лату та час судового засідання були повідомлені своєчасно та належним чином, причини їх неявки суду не відомі.

Позивач вважала за можливе провести судове засідання у відсутності відповідачів та представника третьої особи та розглянути клопотання про уточнення позовних вимог.

Вивчивши подане клопотання про уточнення позовних вимог, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про необхідність залишення вказаного клопотання без задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Цивільний процесуальний кодекс України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний Суд України відзначив, що під підставами позову, які згідно з ст. 49 ЦПК України може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд України відзначив, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зміна предмету позову може означати заміну однієї матеріально-правової вимоги позивача до відповідача іншою або доповненням позивачем первісних вимог новими.

Отже, згідно з законом позивач має право змінити один з елементів позову, одночасно змінювати підставу і предмет позову неможливо, оскільки в подібному випадку буде пред`явлений позов з абсолютно нових мотивів.

Слід зауважити, що не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (п.7.43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).

Частиною 5 статті 49 ЦПК України зазначено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Крім того, суд також вважає за необхідне вказати, що Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Відповідно до положення п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Проте, вказаним вимогам подане клопотання не відповідає.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що у первісному позові позивач просив суд задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна, а саме 1/2 частки садового будинку дорога АДРЕСА_1 з забороною відчуження та перереєстрації майна на іншого власника. Зобов`язати відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зняти арешт з 1/2 частки садового будинку дорога АДРЕСА_1 , який зареєстрований за ОСОБА_1 .

У первісній позовній заяві позивач вказувала, що 11.07.2023 р. державним виконавцем Сазоновим Д.К. був неправомірно накладений арешт на 1/2 частину садового будинку АДРЕСА_3 , який належить їй на праві приватної власності.

Зазначила, що в липні 2023 р. вона дізналася, що її чоловік, ОСОБА_2 , з яким вона нині розлучена, є боржником за грошовими зобов`язаннями перед АТ Сенс Банк.

Вказала, що з ОСОБА_2 вона тривалий час спільно не проживала, не вела спільного господарства, спільно нажитого рухомого та нерухомого майна не має, а садовий будинок був нею придбаний за власні кошти.

Проте, державний виконавець самостійно дійшов висновку, що вказаний садовий будинок є спільною сумісною власністю подружжя та наклав арешт на 1/2 частку вказаного майна.

Непогоджуючись з діями державного виконавця під час виконання останнім виконавчих дій, внаслідок яких були порушені її права, позивач звернулася в суд з позовом за первісними вимогами.

Аналізуючи зміст поданого клопотання про уточнення позовних вимог, суд доходить висновку, що вказане клопотання фактично є заявою про зміну підстав та предмету позову.

Так, з уточненої позовної заяви вбачається, що позивач фактично посилається як на підставу своїх вимог на обставини, за якими фактично бажає визнати спірний садовий будинок приватною власністю у спільному майні подружжя та, окрім заявлених первісних позовних вимог, визнати право власності на частку садового будинку.

Отже, з аналізу викладених обставин вбачається, що позивач у своєму клопотання про уточнення позовних вимог фактично змінює як підстави позову, так і предмет позовну.

З огляду на вимоги чинного законодавства, вказане є недопустимим, оскільки одночасна зміна підстав і предмету позову свідчать про пред`явлення позову з абсолютно нових мотивів.

Отже, подане клопотання про уточнення позовних вимог не підлягає прийняттю до розгляду.

Керуючись ст. ст. 13, 49, 182, 189, 197 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бурлакова Максима Олександровича про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіанального управління юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , де третьою особою виступає: Акціонерне товариство "Сенс Банк", про зняття арешту з нерухомого майна - відмовити.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Я.А. Чернявська