Ухвала

18 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 461/4092/23

провадження № 61-15388ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крат В. І. розглянув заяву ОСОБА_1 про виправлення описок, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Галицького районного суду міста Львова від 27 вересня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 01 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 26 листопада 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Галицького районного суду міста Львова від 27 вересня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 01 квітня 2024 року повернуто.

У грудні 2024 року через підсистему Електронний суд до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описок, у якій він просить виправити описки в ухвалі Верховного Суду від 26 листопада 2024 року у зв`язку з тим, що в статтях 389, 392 ЦПК України відсутні норми, які зобов`язують вказувати у касаційній скарзі «…обґрунтувати необхідність застосування такої правової норми для вирішення спору, у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права, та як, на думку заявника, відповідна норма повинна застосовуватися…».

Суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала (частини перша та друга статті 269 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 638/18089/17 (провадження № 61-14977св19) вказано, що «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. Це помилки, які зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань, зазначення дат та строків тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Аналіз ухвали Верховного Суду від 26 листопада 2024 року свідчить про відсутність допущених у ній описок. Тому у задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 26 листопада 2024 року належить відмовити.

Керуючись статтями 260, 269 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат