Справа № 279/6654/23
Провадження № 2-1136/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2024 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Висоцької Г.В.,

при секретарі Куник О.В.,розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Бучанська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2023 року позивачка звернулась до суду з даним позовом, в якому просила визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її батька.

Свою заяву обґрунтувала тим, що у жовтні 2022 року помер її батько, який за життя склав заповіт на все належне йому майно на її ім`я. У квітні 2023 у межах встановленого строку позивач звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Із усного повідомлення нотаріуса стало відомо, що окрім неї із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався. Однак, у серпні 2023 року позивачці стало відомо, що Бучанською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу після смерті батька ОСОБА_3 за заявою ОСОБА_4 . Цього ж дня позивачка звернулась у державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Однак нотаріус повідомив, що позивачка вважається такою, що не прийняла спадщину оскільки пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Окрім цього, державний нотаріус встановивши, що наявний заповіт, повинен був вчинити дії щодо розшуку і повідомлення спадкоємця за заповітом, однак цього не зробив. У в`язку із чим, права позивачки порушені та вона позбавлена можливості оформити спадкові права.

14.03.2024 ухвалою відкрито провадження у справі за загальними правилами позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання, витребувано у нотаріуса копію спадкової справи.

08.04.2024 представницею третьої особи направлено до суду заяву про розгляд справи без її участі, та копію спадкової справи №43/2023.

15.04.2024 року відповідачкою подано заяву про розгляд справи без її участі, щодо задоволення позовних вимог не заперечила.

Ухвалою суду від 22.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач до судового засідання не з`явився, надав заяву із проханням розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вивчивши, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , 1937 року народження. Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається з наступного нерухомого майна.

- 1/2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

- 1/2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

За життя спадкодавець склав заповіт, відповідно до якого все майно, рухоме та нерухоме, останній заповідав доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (позивачці по справі).

Родинні відносини з батьком позивач підтверджує своїм свідоцтвом про народження НОМЕР_1 , виданим повторно 28.12.2018 року Олевським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Житомирській області, де в графі «Батько» записано ім`я померлого та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , з якого вбачається, що при розірванні шлюбу 06.03.1997 року батько позивача змінив прізвище з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 ».

20.04.2023 року, в межах строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, позивач звернулась до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова І.С. із заявою про прийняття спадщини за заповітом.

Однак, 29.08.2023 року позивачу стало відомо, що Бучанською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу №43/2023 за заявою ОСОБА_2 від 18.02.2023 року.

Цього ж дня, позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті батька до державного нотаріуса Бучанської державної нотаріальної контори, який надав їй роз`яснення, що вона вважається такою, що не прийняла спадщину, так як в установлені законом строки не подала до нотаріальної контори заяву про її прийняття та не надала документи, що підтверджують факт прийняття спадщини.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Суду невідомо, що державним нотаріусом Бучанської державної нотаріальної контори вживалися дії, передбачені вимогами п. 2.2. Глави 9, п. 2.2 та п. 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 соку №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №282/20595, відповідно до яких, перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна нотаріус вчиняє низку дій, які забезпечують повну охорону цього майна, зокрема, повідомляє про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Така позиція узгоджується з практикою Верховного суду, зокрема постановою Верховного Суду справа № 761/42165/17-ц від 28 жовтня 2019 року.

При цьому, слід врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримується принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Таким чином, у силу незалежних від позивачки поважних обставин, остання була позбавлена реальної можливості своєчасно звернутися до нотаріуса.

Крім того, відповідно до ст. 1261 ЦК України дочка померлого є спадкоємицею першої черги.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини ч. 1 ст. 1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Але за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ПК У країни про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс 17 та в постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17 провадження № 61 -38298св18).

Верховний Суд України в згаданих постановах зазначив, що, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від ЗО травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу

Приймаючи до уваги вищевказані обставини та позицію відповідачки, яка не заперечувала проти задоволення позовних вимог, суд вважає можливим визнати причину пропуску строку поважною, відновити та визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Одночасно з цим суд вважає достатнім строк 2 місяці для подання позивачці заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 1272 ч.3 ЦК України, ст.ст. 3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Бучанська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В.Висоцька