Справа № 138/2654/24
Провадження №:2/138/1019/24
РІШЕННЯ

Іменем України

20 грудня 2024 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Холодової Т.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Паламарчук І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Могилів-Подільської міської ради Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

09.09.2024 позивач ОСОБА_1 звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Позивач є спадкоємцем першої черги за законом, а також за заповітом після смерті матері. За життя ОСОБА_2 склала заповіт в якому все своє майно заповіла позивачу. З метою оформлення спадщини після смерті матері, позивач звернулась до приватного нотаріуса та отримала свідоцтва про право на спадщину на майно, яке можливо було переоформити. Однак, до складу спадщини також входить майно, яке належало спадкодавцю на право спільної сумісної власності, зокрема земельна ділянка з кадастровим номером :00:010:0787 площею 0,0709 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, а також 27/50 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , співвласниками яких є позивач, її сестра ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Приватним нотаріусом щодо вказаного майна було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити розмір спадкового майна. За вказаних обставин позивач просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом право власності на 1/3 частку земельної ділянки з кадастровим номером :00:010:0787 площею 0,0709 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та на 1/3 частку 27/50 частки житлового будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду від 16.09.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву, призначено підготовче засідання та витребувано докази.

Ухвалою суду від 20.11.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

20.12.2024 позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Грабар С.А. у судове засідання не з`явились. Представник позивача адвокат Грабар С.А. подав заяву, в якій просив справу розглядати без його та позивача участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Уповноважений представник відповідача Могилів-Подільської міської ради подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без участі представника, при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 10).

ОСОБА_2 була матір`ю позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 , серії НОМЕР_2 (а.с. 58) та витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 8 від 19.07.2023, з якого вбачається, що ОСОБА_5 після реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_6 (а.с. 65-66).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 22.04.2023 посвідчений приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В., зареєстрований в реєстрі за № 736, № 737 та все своє майно заповіла дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 49).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено статтею 1217 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Реалізація права на спадкування спадкоємцем, закликаним до спадкування, здійснюється шляхом прийняття ним спадщини з подачею до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття в шестимісячний строк, який починається з часу відкриття спадщини. Вчинення таких дій не вимагається, якщо спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і протягом шестимісячного терміну, встановленого для прийняття спадщини, не заявив про відмову від неї (ст.ст.1268-1270).

19.07.2023, тобто протягом шестимісячного строку, ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Кравець С.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 (а.с. 43). Також 27.03.2024 позивачем нотаріусу подано заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину (а.с. 76).

Крім позивача, спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_2 є донька померлої ОСОБА_3 , яка з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом термін до нотаріуса не зверталась, про що свідчать матеріали спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , а відтак вважається такою, що спадщину не прийняла.

27.03.2024 приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В. видано Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_2 , на наступне майно: земельну ділянку площею 0,7802 га кадастровий номер :01:000:0082, розташованої на території Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області; на земельну ділянку площею 2,1265 га кадастровий номер :01:000:0081, розташованої на території Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області (а.с. 120, 122).

Крім вказаних земельних ділянок до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 також входить: частка у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку площею 0,0709 га кадастровий номер :00:010:0787 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та спору (присадибна ділянка), розташована за адресою АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі рішення Могилів-Подільської міської ради № 125 від 29.02.2016, співвласниками якої є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 57260693 від 13.04.2016 (а.с. 15-16); частка у праві спільної сумісної власності на 27/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі рішення Могилів-Подільського міського суду Вінницької області від 12.12.2001 у справі № 2-542/2001, співвласниками якої є ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією рішення від 12.12.2001 та копією довідки КП "Могилів-Подільське міжрайонне Бюро технічної інвентаризації» № 324 від 01.09.2023 (а.с. 20, 21).

При цьому, приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В. 15.03.2024 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на вказане вище майно після смерті ОСОБА_2 , оскільки розмір спадкового майна встановити неможливо (а.с. 24-25).

Відповідно до положень статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною першою статті 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Згідно з статтею 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до статті 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній сумісній власності.

У разі виділу частки з майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного зі співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Згідно з частиною третьою статті 370 ЦК України виділ частки з майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу.

Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Статтею 357 ЦК України передбачено, що частки у праві спільної власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

За змістом частини першої статті 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 89 ЗК України співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду, просила визнати за нею право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,0709 га кадастровий номер :00:010:0787 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та спору (присадибна ділянка), розташованої за адресою АДРЕСА_1 та на 1/3 частки 27/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті її матері ОСОБА_2 .

На підставі частини першої статті 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Частиною четвертою вказаної статті визначено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Таким чином, законодавцем визначено принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. Тобто особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду має право на відповідну частину земельної ділянки на тих самих умовах, на яких воно належало попередньому власникові або користувачу, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.

Такого висновку щодо застосування зазначених норм матеріального права у подібних правовідносинах дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 червня 2020 року у справі № 689/26/17 (провадження № 14-47цс20) та постанові Верховного Суду від 09 грудня 2020 року у справі № 642/3950/17 (провадження № 61-7008св19).

Разом з тим, положення статті 120 ЗК України мають застосовуватися з врахуванням норм матеріального права, що визначають особливості регулювання права спільної сумісної власності.

Як зазначалося вище, земельна ділянка площею 0,0709 га кадастровий номер :00:010:0787 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та спору (присадибна ділянка), розташована за адресою АДРЕСА_1 належала ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не на праві спільної часткової власності, а на праві спільної сумісної власності. Її поділ або виділення з неї окремих часток за життя ОСОБА_2 не проводився, розмір її частки не визначався.

Отже, ОСОБА_2 була співвласником земельної ділянки, яка належала трьом особам на праві спільної сумісної власності без визначення часток, і це право перейшло до позивача.

Аналогічно і 27/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 належали ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності та її поділ або виділення з неї окремих часток за життя ОСОБА_2 не проводився, розмір її частки також не визначався.

Таким чином, ОСОБА_2 була співвласником 27/50 частин житлового будинку, яка належала трьом особам на праві спільної сумісної власності без визначення часток і це право також перейшло до позивача.

При цьому, враховуючи, що за життя ОСОБА_2 поділ або виділення її частки земельної ділянки та житлового будинку не проводився, тому до позивача не перейшло право власності на частку земельної ділянки та частку житлового будинку в порядку спадкування.

За таких обставин позовні вимоги щодо визнання права власності на 1/3 частку земельної ділянки та на 1/3 частку 27/50 частин житлового будинку в порядку спадкування за заповітом, задоволенню не підлягають.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову в частині визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку, яка належала ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності та на 27/50 частин житлового будинку, яка належала ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності.

Керуючись ст.ст. 86, 89, 120 Земельного Кодексу України, ст.ст. 357, 364, 368, 370, 1216, 1217, 1218, 1225, 1226, 1268-1270 ЦК України, ст.ст. 12, 76-81, 200 ч. 3, 4, 206 ч. 4, 247 ч. 2, 259 ч. 1, 2, 263-265, 273, 280-283, 289 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Могилів-Подільської міської ради Вінницької області про визнання права власності в порядку спадкуваннязадовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 право власності на земельну ділянку площею 0,0709 га кадастровий номер :00:010:0787, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та спору (присадибна ділянка), розташовану за адресою АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності на підставі рішення Могилів-Подільської міської ради Вінницької області № 125 від 29 лютого 2016 року.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 право власності на 27/50 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності на підставі рішення Могилів-Подільського міського суду від 12 грудня 2001 року

В іншій частині позову відмовити.

Судові витрати у виді сплати судового збору залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Представник позивача: адвокат Грабар Сергій Анатолійович, адреса для листування: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач: Могилів-Подільська міська рада Вінницької області, місцезнаходження: площа Шевченка, 6/16, м. Могилів-Подільський, Вінницька область, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26340549.

Суддя: Т.Ю. Холодова