Провадження № 2-п/357/78/24
У Х В А Л А

17.12.2024 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Нестеренко Галини Олександрівни про перегляд заочного рішення у справі 357/12017/24, -

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2024 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області засобами поштового відправлення надійшла заява адвоката Нестеренко Галини Олександрівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення у справі 357/12017/24.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоком передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13 грудня 2024 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримана для розгляду 16 грудня 2024 року.

Вивчивши подану заяву, суддя дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам встановленим ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску із інших поважних причин.

Статтею 285 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення:

1. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

2. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобу зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це;

4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5) клопотання про перегляд заочного рішення;

6) перелік доданих до заяви матеріалів.

3. Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

4. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів, крім випадків, якщо така заява подається в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

5. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження.

6. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

7. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

8. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення, а також до заяви, поданої особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Вивчичши заяву про перегляд заочного рішення з додатками встановлено, що вона не відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства з таких підстав.

Так, встановлено, що заяву про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 357/12017/24 подано представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Нестеренко Галиною Олександрівною, тобто особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язана зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Перевірка наявності в особи зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, враховуючи технічний функціонал, можлива за наявності інформації про РНОКПП відповідної особи.

Всупереч зазначеному, заява не містить жодних відомостей про наявність у адвоката електронного кабінету, як і не містить відомостей про РНОКПП адвоката, що виключає можливість самостійно перевірити факт реєстрації електронного кабінету адвокатом.

Окрім того, заява не містить відомості про наявність електронного кабінету і в інших учасників справи, та подана заявником з додатками лише в одному примірнику.

У відповідності до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч.4 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26 Національного стандарту «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020, затверджений наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 р. № 144. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Всупереч вимог ст.95 ЦПК України, заявником додано до позовної копії письмових документів, які засвідчені не належним чином, визначеним законом (на копіях відсутнія дата засвідчення копії документа).

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Частина 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає, що ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Пункт 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 встановлює, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Своєю чергою приписи підпункту 12.10 пункту 12 Положення визначають, що ордер має містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі Адвокат). Підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі Адвокат) (підпункт 12.11 пункту 12 Положення).

Натомість підпункт 12.14 пункту 12 Положення закріплює, що Реквізити 12.1, 12.5, 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці.

Отже, як положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», так і приписи Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги містять чітку імперативну вимогу щодо обов`язковості особистого підписання ордеру адвокатом, зокрема й у разі здійснення ним індивідуальної діяльності.

Окрім того, у рішенні Національної асоціації адвокатів України від 04 серпня 2017 року №162 зазначено про те, що відмітка про посвідчення копії ордера на надання правової допомоги має складатися зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису адвоката (або керівника адвокатського об`єднання/адвокатського бюро, у випадку якщо ордер видається адвокатським об`єднанням/адвокатським бюро), який засвідчує копію, його ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії.

Як вже було встановлено, заява про перегляд заочного рішення подана та підписана представником відповідача - адвокатом Нестеренко Г.О.

На підтвердження своїх повноважень адвокат Нестеренко Г.О. до заяви долучила копію ордеру на надання правничої допомоги серії ВН № 1414327.

Перевіривши наданий ордер щодо його відповідності вимогам ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і п. 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, убачається, що копія ордеру не містить одного з обов`язкових реквізитів, а саме підпису адвоката, а також завірена неналежним чином, оскільки окрім відмітки «Згідно з оригіном» інших обов`язкових реквізитів не містить.

З огляду на викладене, суддя вважає, що заяву підписала особа, яка не підтвердила наявність у неї права на таке підписання.

Вказаний висновок відповідає правовому висновку Верховного Суду, висловленому в ухвалі від 05.10.2020 у справі №340/21/20.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, заявнику необхідно надати до суду заяву про перегляд заочного рішення в новій редакції (для суду та інших учасників справи), яка повинна відповідати вимогам ст. 285 ЦПК України; адвокату, який є представником відповідача, необхідно зареєструвати в обов`язковому порядку електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, про що необхідно вказати у заяві чи окремому документі та надати відповідне підтвердження до суду, та належні докази на підтвердження її повноважень на підписання заяви.

Принагідно суд зауважує, що залишення заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач згідно ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись, ст.ст. 185, 285, 259-261,285, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Нестеренко Галини Олександрівни про перегляд заочного рішення у справі 357/12017/24, - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених вище недоліків у строк який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали заява про перегляд заочного рішення вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. І. Орєхов