Справа № 296/8210/24
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення позовної заяви без розгляду

10 грудня 2024 рокум. Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі :

головуючої судді Пилипюк Л. М.

за участю секретаря судового засідання Клименко Е. В.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики,-

В С Т А Н О В И В:

05 вересня 2024 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики.

Ухвалою судді від 06 вересня 2024 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 12 вересня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 03 жовтня 2024 року.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша та п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

У підготовчі засідання, які були призначені на 03 жовтня 2024 року, 05 листопада 2024 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася та не повідомила про чини своєї неявки.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира від 05 листопада 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10 грудня 2024 року.

Слід зазначити, що 04 листопада 2024 року на електронну адресу суду надійшло клопотання від імені ОСОБА_1 про проведення підготовчого засідання без її участі. Крім того, 10 грудня 2024 року на електронну адресу суду надійшла заява від імені ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду. Однак, названі заяви не підписано електронним цифровим підписом, що унеможливлює ідентифікувати дійсного автора цього процесуального документа. А тому, такі заяви суд не бере до уваги.

У судове засідання, яке призначено на 10 грудня 2024 року позивач не з`явилась та не повідомила про причини своєї неявки.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження і проводиться судом із повідомленням учасників справи (ч. 1 ст. 197 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання, зокрема, у випадках, визначених ч. 2 ст. 223 цього Кодексу, згідно з якою неявка в судове засідання учасника справи, належним чином повідомленого про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання позивач повідомлявся судом належним чином, зокрема, шляхом направлення їй судових повісток на поштову адресу, яка зазначена в позовній заяві.

Суд установив, що копія ухвали про відкриття провадження у справі, а також судові повістки надіслані ОСОБА_1 на адресу, яка вказана нею у позовній заяві: АДРЕСА_1 . Однак, відповідні поштові відправлення повернулись на адресу суду неврученими позивачу з відміткою пошти про причину повернення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п.3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

А тому, відповідно до змісту п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України позивач вважається такою, що отримала судову повістку.

Отже за змістом наведених положень процесуального закону повернення судової повістки з відміткою поштового оператора про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, вважається підтвердженням належного повідомлення учасника справи, а днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки.

Такі висновки суду відповідають сталій практиці Верховного Суду, наприклад відповідна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 09 листопада 2023 року (справа № 753/114/22).

Таким чином, позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, тричі поспіль в підготовче засідання не з`явилася та не повідомила про причини своєї неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Близький за змістом висновок сформульований у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики без розгляду.

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК