Справа № 361/8315/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

16 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Броварського міськрайонного суду Київської області з даним позовом, мотивуючи вимоги наступним. 22.10.2019 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб. Спільне життя між подружжями не склалось, сімейні стосунки як подружжя погіршились, шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Оскільки, шлюб носить формальний характер та його збереження не відповідає інтересам сторін, позивач просить суд розірвати шлюб укладений з ОСОБА_2.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 05.09.2024 матеріали цивільної справи передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Провадження в справі відкрито 22.11.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача в адресу суду надіслав заяву про слухання справи за відсутності позивача та відсутності ОСОБА_1 . Не заперечує щодо ухвалення заочного рішення.

Відповідач про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив. Відзив на позов у встановленому законом порядку не подав.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 22 жовтня 2019 року Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві зареєстровано укладений шлюб між громадянином Сомалійської Республіки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №1522, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу позивач ОСОБА_1 прізвище не змінювала.

Як вбачається з матеріалів справи, від шлюбу сторони дітей не мають.

Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи також отримано не було.

Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище в зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, як було встановлено під час розгляду справи позивач після реєстрації шлюбу прізвище не змінювала.

Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між громадянином Сомалійської Республіки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 22 жовтня 2019 року Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №1522 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП:невідомий, АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення суду складено 16 грудня 2024 року

Суддя: