"13" грудня 2024 р. Справа № 363/2625/24
У Х В А Л А

13 грудня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду у цивільні справі за позовом ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_3 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ) про стягнення суми боргу, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена заява про перегляд заочного рішення.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Ухвалою суду від 10.12.2024 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху та надано строк тривалістю 05 днів для усунення вказаних недоліків. Копію ухвали суду від 10.12.2024 року доставлено в електронний кабінет відповідача ОСОБА_1 та її представника адвоката Матвійчука Д.В. 11.12.2024 року, що підтверджується наявними у матеріалах справи довідками, сформованими засобами автоматизованої системи документообігу суду.

12.12.2024 року від сторони відповідача надійшла заява про усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення. До вказаної заяви стороною відповідача додано квитанцію про сплату судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення, докази направлення заяви з додатками іншим учасникам справи.

Розглянувши матеріали поданої заяви, суд приходить до наступних висновків.

В ухвалі суду від 10.12.2024 року було встановлено, що повний текст заочного рішення від 22.10.2024 року було вручено ОСОБА_1 в електронному кабінеті 24.10.2024 року, у зв`язку з цим 20-денний строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, зі спливом якого пов`язується право на поновлення строку звернення до суду з відповідною заявою, закінчився 13.11.2024 року. У свою чергу, заява про перегляд заочного рішення в електронній формі надійшла до суду 09.12.2024 року, тобто поза межами 20-денного строку. При цьому будь-яких поважних причин для поновлення вказаного процесуального строку у заяві про перегляд заочного рішення не було вказано.

У зв`язку з цим ухвалою суду від 10.12.2024 року запропоновано відповідачу ОСОБА_1 вказати інші поважні причини для поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення.

У заяві про усунення недоліків стороною відповідача зазначено, що відповідач ОСОБА_1 не було відомо про наявність судової справи, а наявність електронного кабінету не свідчить, що особа взагалі ним користується або має до нього доступ. Крім того, у заяві про усунення недоліків представником відповідача наведено свої роздуми щодо особливостей ідентифікації електронного кабінету учасників справи та можливості надсилання процесуальних документів на офіційну електронну адресу з наведенням відповідної судової практики. Крім того, представником відповідача вказано, що розбіжність між паперовою та електронною судовою справою є порушенням процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

У свою чергу, відповідно до п. 5.8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням ВРП № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 року - офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована в доменній зоні, використання якої заборонено законодавством України.

Відповідно до п. 37 вказаного Положення - підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Аналіз вищевикладених приписів процесуального законодавства дає можливість зробити висновок, що процесуальна комунікація між судом та учасниками справи здійснюється саме з використанням саме електронного кабінету. Поняття офіційної електронної адреси є відмінним від поняття електронного кабінету.

Процесуальне законодавство не передбачає можливості вручення копій судових рішень шляхом направлення їх на електронну адресу учасника справи, крім випадків надання ним своєї згоди на це. У той же час, надсилання документів до електронного кабінету учасників, що є відмінним поняттям від їх офіційної електронної адреси, здійснюється автоматично та незалежно від згоди учасника справи, якщо автоматизованою системою документообігу суду ідентифіковано наявність в учасника справи електронного кабінету.

У постанові ВС від 07.06.2024 року № 904/1273/23 було зроблено висновок, що процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судового рішення шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі через «Електронний кабінет». Вимога про надіслання судового рішення через підсистему ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених п. 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, тобто мають електронний кабінет.

Електронна ідентифікація особи при реєстрації електронного кабінету та авторизації в ньому здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису. Тобто, для того, щоб зареєструвати електронний кабінет та здійснити авторизацію в ньому в учасника справи має бути кваліфікований електронний підпис. Разом з тим, отримання судом відомостей про наявність в учасника справи електронного кабінету здійснюється в іншому порядку.

Так, відповідно до п. 2.26 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що затверджена Наказом ДП «ЦСС» №74-ОД від 22.09.2021 року до електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства.

Відповідно розділу 1 вказаної Інструкції - ідентифікаційні дані особи для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України); для фізичних осіб підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі РНОКПП), для адвокатів номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР.

Аналогічне визначення ідентифікаційних даних особи міститься і в п. 5.5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таким чином, для отримання судом підтвердження наявності в учасника справи електронного кабінету, а відповідно і отримання можливості автоматичного надсилання процесуальних документів до електронного кабінету, до автоматизованої системи документообігу суду мають бути внесені ідентифікаційній дані учасника справи. Якщо таким учасником справи є фізична особа, то такими даним є РНОКПП або УНЗР, а якщо вони відсутні, то номер і серія паспорту.

Під час розгляду справи № 363/2625/24 судом отримано відомості щодо РНОКПП відповідача ОСОБА_1 , а саме НОМЕР_2 . Відомості щодо цього РНОКПП як коду ОСОБА_1 , були підтверджені безпосередньо і стороною відповідача в заяві про перегляд заочного рішення. За результатами внесення цих ідентифікаційних даних відповідача ОСОБА_1 до автоматизованої системи документообігу судом отримано підтвердження, що відповідач ОСОБА_1 має зареєстрований у встановленому законодавством порядку електронний кабінет. Стороною відповідача не заперечувалося наявність у ОСОБА_1 електронного кабінету.

З урахуванням вищевикладеного, у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства процесуальна комунікація між судом та відповідачем ОСОБА_1 здійснювалася саме за допомогою електронного кабінету. Тому копію заочного рішення від 22.10.2024 року було доставлено саме в електронний кабінет відповідача ОСОБА_1 , про що свідчить наявна у матеріалах справи довідка (а.с. 100). Отримання судом повідомлення про доставлення копії рішення в електронний кабінет учасника справи є підтвердженням належного вручення такого судового рішення.

Суд звертає увагу, що відповідач ОСОБА_1 не відноситься до визначеного законодавством переліку осіб, які зобов`язані реєструвати електронний кабінет. Тому ОСОБА_1 добровільно та за власною ініціативою здійснила його реєстрацію. Здійснюючи реєстрацію електронного кабінету, ОСОБА_1 не могла не знати, що електронний кабінет використовується для процесуальної комунікації з судом і що до нього надсилаються копії судових рішень.

У зв`язку з цим доводи щодо відсутності в ОСОБА_1 доступу до електронного кабінету або його невикористання є особистою відповідальністю ОСОБА_1 та не спростовує вищевикладених висновків суду.

Таким чином, відповідач ОСОБА_1 отримала копію заочного рішення від 22.10.2024 року в електронному кабінеті 24.10.2024 року, що відповідає вимогам процесуального законодавства.

Щодо розбіжностей паперової та електронних примірників судової справи.

Відповідно до п. 1 Розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, що затверджена Наказом ДСА № 814 від 20.08.2019 року - у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, складання внутрішнього опису здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Відповідно до п. 124 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - у разі надходження заяви учасника справи щодо ознайомлення з матеріалами справи чи окремими документами в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» суд, який отримав таку заяву, забезпечує сканування відповідних матеріалів справи чи окремих документів у паперовій формі, що перебувають у такому суді, та долучає їх до матеріалів електронної судової справи.

У разі відсутності відповідного клопотання учасника справи суд забезпечує сканування матеріалів справи в паперовій формі та долучення їх до матеріалів електронної судової справи з урахуванням наявних у суді можливостей та в разі передання справи до суду іншої інстанції.

Під час розгляду справи № 363/2625/24 головуючим суддею не приймалося рішення про формування та/або зберігання судової справи в електронній чи змішаній формі. У свою чергу, від учасників справи не надходило клопотань про переведення паперового примірника судової справи в електронний варіант. Від представника відповідача надходила лише заява про надання доступу до вже існуючої електронної справи, а не про переведення всієї справи в електронний варіант. У зв`язку з цим суд забезпечував скасування лише окремих матеріалів справи у відповідності до своїх можливостей.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що поважних причин для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення стороною відповідача не вказано, у тому числі у додатково встановлений строк для усунення недоліків. У зв`язку з цим стороною відповідача не було усунуто недоліки заяви про перегляд заочного рішення в частині вказівки інших поважних причин пропуску строку для подання відповідної заяви.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Керуючись ст.ст. 185, 285 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду у цивільні справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу повернути відповідачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Рукас