печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Матійчук Г. О.

секретар судового засідання Музика В. П.

справа №757/30121/24-ц

учасники справи:

позивач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5»

відповідач 1: ОСОБА_1

відповідач 2: ОСОБА_2

відповідач 3: ОСОБА_3

відповідач 4: ОСОБА_4

відповідач 5: ОСОБА_5

відповідач 6: ОСОБА_6 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу, -

представник позивача - адвокат Борісова Ю. Г.

В С Т А Н О В И В:

У липні 2024 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить стягнути солідарно із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість у розмірі 14 527, 86 грн, 3 % річних у розмірі 322, 43 грн, інфляційні втрати у розмірі 464, 98 грн; стягнути солідарно із ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість у розмірі 10 563, 54 грн, 3 % річних у розмірі 299, 79 грн, інфляційні втрати у розмірі 528, 48 грн; стягнути із ОСОБА_5 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість у розмірі 11 347, 93 грн, 3 % річних у розмірі 249, 49 грн, інфляційні втрати у розмірі 357, 85 грн; стягнути із ОСОБА_6 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість у розмірі 24 671, 26 грн, 3 % річних у розмірі 1 006, 92 грн, інфляційні втрати у розмірі 3 408, 60 грн; стягнути із відповідачів судові витрати.

В обґрунтування позову зазначено, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» (далі - ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5») є юридичною особою, яка створена за рішенням установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 5 , які відбулися 07.06.2020 року, дата та номеру запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 20.10.2020 р. №000089397.

На момент створення ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», будинок за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5, знаходився на балансі Державного підприємства «Еко» на підставі Наказу Міністерства Економіки та з питань Європейської Інтеграції України від 18.02.2003 року №32 «Про створення Державного підприємства «Еко».

12 квітня 2021 року будинок був списаний з балансу Державного підприємства «ЕКО», що підтверджуються актом списання багатоквартирного будинку з балансу від 12 квітня 2021 року та протоколом № 3 засідання комісії щодо списання з балансу підприємства багатоквартирного житлового будинку від 15 квітня 2021 року.

Відповідно до довідки від 06.05.2024 року багатоквартирний будинок за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 , не знаходиться на балансі ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», ОСББ не приймало на баланс будинок №5 від попереднього управителя будинку - Державного підприємства «Еко». Будинок АДРЕСА_1 належить усім співвласникам житлових та нежитлових приміщень будинку пропорційно їх площам та враховується ОСББ поза балансом.

26.10.2020 року зборами правління ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» був сформований кошторис утримання будинку, який за рішенням загальних зборів ОСББ від 12.12.2020 року (дата голосування 28.11.2020 року) затверджений та для кожного співвласника встановлений щомісячний внесок на утримання спільного майна та прибудинкової території, у розмірі 9,65 грн. за 1 кв. м. загальної площі.

04 січня 2021 року були проведені збори правління ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», якими було ухвалено рішення внести в квитанції ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» фактично понесені витрати будинком за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 , які виникли при оплатах електроенергії у місцях загального користування, технічного обслуговування ліфтів та усунення аварій з 01.09.2019 року по 01.12.2020 року включно для тих співвласників, які у вищезгаданих оплатах не приймали участь згідно відомостей платників та платіжних документів. Отримані на розрахунковий рахунок кошти спрямуються на першочергові потреби.

Також були прийняти рішення внести в квитанції ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» графу внесок на капітальний ремонт спільного майна в будинку, графу внесок на експертизу та ремонт ліфтів, графу одноразовий внесок для оформлення технічної документації на землю під будинком, що підтверджується:

- Протоколом загальних зборів ОСББ від 12 вересня 2021 року;

- Протоколом зборів правління ОСББ №3 від 15 березня 2023 року;

- Протоколом зборів правління ОСББ № 4 від 27 березня 2023 року ;

- Протоколом зборів правління ОСББ №5.1.від 05 квітня 2023 року;

- Протоколом зборів правління ОСББ №10.3. від 25 червня 2021 року;

- Протоколом зборів правління ОСББ №12.1 від 13 жовтня 2021 року;

- Протоколом зборів правління ОСББ №14.1. від 01 вересня 2022 року.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 61, 7 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) та інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна.

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_3 , загальна сума боргу співвласників, яким належать частки у квартирі АДРЕСА_3 , за період 21.09.2022 року по 21.05.2024 року складає 14 527, 86 грн, 3% річних - 322, 43 грн; інфляційні втрати - 464, 98 грн.

ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 63, 8 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) та інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна.

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_5 , загальна сума боргу співвласників, яким належать частки у квартирі АДРЕСА_5 , за період 21.06.2021 року по 21.05.2024 року складає 10 563, 54 грн, 3% річних - 299, 79 грн; інфляційні втрати - 528, 48 грн.

ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_6 , загальною площею 46, 2 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) та інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна.

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_7 , загальна сума боргу власника квартири за період 21.06.2021 року по 21.05.2024 року складає 11 347, 93 грн, 3% річних - 249, 49 грн; інфляційні втрати - 357, 85 грн.

ОСОБА_6 є власницею квартири АДРЕСА_8 , загальною площею 62, 5 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) та інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна.

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_9 , загальна сума боргу власника квартири за період 21.06.2021 року по 21.05.2024 року складає 24 671, 26 грн, 3% річних - 1 006, 92 грн; інфляційні втрати - 3 408, 60 грн.

Вказує, що відповідачі, як власники квартир та співвласники багатоквартирного будинку, не виконують свої зобов`язання щодо сплати щомісячного внеску на утримання спільного майна та прибудинкової території, у зв`язку із чим у останніх утворилась заборгованість перед позивачем.

Крім того, відповідачі як боржники, що прострочили виконання грошового зобов`язання, на підставі положень статті 625 ЦК України зобов`язані сплатити зазначені суми боргу з урахуванням інфляційної складової та 3% річних, відповідно до наданого позивачем розрахунку, що стало підставою для звернення до суду із вказаним позовом.

Просить розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.07.2024 року позовну заяву залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, та надано позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня вручення ухвали (а. с. 123-124).

17.07.2024 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків (а. с. 126-128).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2024 року відкрито провадження у справі та вирішено розглянути її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Запропоновано відповідачу не пізніше п`ятнадцятиденного строку подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, роз`яснено відповідачу, що він має право не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті надіслати відзив на позовну заяву (а. с. 130-131).

Копію ухвали про відкриття провадження направлено на адресу сторін, крім того відповідачам було направлено копію позовної заяви з додатками. Також вказану ухвалу направлено на відомі адреси електронної пошти сторін та до електронного кабінету учасника справи (а. с. 132).

19.07.2024 року судом за клопотанням представника позивача направлено запити до Державної податкової служби України про витребування реєстраційних номерів облікових карток платників податків - відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (а. с. 133-139).

Відповідно до рекомендованого повідомлення, направленого на адресу позивача, останній отримав копію ухвали про відкриття провадження - 25.07.2024 року (а. с. 162), на електронну пошту та до електронного кабінету позивача, представника позивача ухвалу доставлено - 26.07.2024 року (а. с. 140-143).

Відповідно до рекомендованого повідомлення (трекінгу поштового відправлення), направленого на адресу відповідача 1, останній отримав копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками - 25.08.2024 року (а. с. 206-208).

Відповідно до рекомендованого повідомлення, направленого на адресу відповідача 2, остання отримала копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками - 25.08.2024 року (а. с. 203).

Відповідно до рекомендованого повідомлення, направленого на адресу відповідача 3, останній отримав копію ухвали про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками (а. с. 164).

Відповідно до рекомендованого повідомлення, направленого на адресу відповідача 4, останній отримав копію ухвали про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками - 17.08.2024 року (а. с. 163).

На адресу суду повернувся лист з копією ухвали про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, направлений на адресу відповідача 5, з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 205).

На адресу суду повернувся лист з копією ухвали про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, направлений на адресу відповідача 6, з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 206).

Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи (ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

За ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Таким чином, сторони вважаються належно повідомленими про розгляд даної справи.

01.08.2024 року до суду надійшли відповіді Державної податкової служби України про неможливість надати реєстраційні номери облікових карток платника податків відповідачів (а. с. 144-157).

Відповідачі 1, 2, 3, 5, 6 правом подати відзив на позов не скористались.

17.09.2024 року від відповідача 4 ОСОБА_4 надійшов відзив на позов, у якому просить поновити строк на подання відзиву на позов та відмовити у задоволенні позову з підстав, зазначених у ньому. Зокрема, у відзиві зазначено, що ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» є таким, що створено з порушенням чинного законодавства та не має процесуальної дієздатності, вважає що заборгованість підлягає скасуванню, оскільки нарахована без належних правових підстав, адже нарахована нечинним ОСББ згідно нечинних тарифів, є безпідставною та неправомірною. Також, вказує, що відповідач ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 08.11.2021 року, а відповідач 4 ОСОБА_3 не проживає за вказаною адресою, а отже відсутні підстав для стягнення з останніх заборгованості. Вважає себе, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 неналежними відповідачами у справі. Крім цього, відповідач 4 не згодний із тарифами, встановленими ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5». Також вказує, що договір з управління багатоквартирним будинком правлінням ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» з ОСОБА_4 не укладався, пропозиції з приєднання до публічного договору з управління багатоквартирним будинком відповідач 5 не отримував, такий договір не було оприлюдненого жодним визначеним законодавством способом (а. с. 165-200).

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За приписами ч. 4 ст. 127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Як вбачається з поданого до суду відповідачем 5 відзиву на позов, останній подано після закінчення встановленого строку на його подання з одночасним зверненням із заявою про продовження строку для подання відзиву на позов.

З метою забезпечення конституційного права особи на доступ до суду, суд вважає за необхідне поновити відповідачу 5 строк для подання відзиву на позов та прийняти до розгляду відзив на позовну заяву, поданий 17.09.2024 року відповідачем.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.12.2024 року закрито провадження у цивільній справі №757/30121/24-ц за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу в частині позовних вимог до ОСОБА_7 .

Згідно із ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов такого висновку.

За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України).

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За загальним правилом статтею 15 та 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 2 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Згідно із ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов?язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Судом встановлено, що ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» є юридичною особою, яка створена за рішенням установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 5 , які відбулися 07.06.2020 року, дата та номеру запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 20.10.2020 р. №000089397 (а. с. 36-40).

Установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 5, затверджено статут ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», протокол зборів від 21.06.2020 року (а. с. 15-34).

На момент створення ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», будинок за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5, знаходився на балансі Державного підприємства «Еко» на підставі Наказу Міністерства Економіки та з питань Європейської Інтеграції України від 18.02.2003 року №32 «Про створення Державного підприємства «Еко».

12 квітня 2021 року будинок був списаний з балансу Державного підприємства «ЕКО», що підтверджуються актом списання багатоквартирного будинку з балансу від 12 квітня 2021 року та протоколом № 3 засідання комісії щодо списання з балансу підприємства багатоквартирного житлового будинку від 15 квітня 2021 року (а. с. 61-64).

Відповідно до довідки від 06.05.2024 року багатоквартирний будинок за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 , не знаходиться на балансі ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», ОСББ не приймало на баланс будинок №5 від попереднього управителя будинку - Державного підприємства «Еко». Будинок АДРЕСА_1 належить усім співвласникам житлових та нежитлових приміщень будинку пропорційно їх площам та враховується ОСББ поза балансом (а. с. 65).

26.10.2020 року зборами правління ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» був сформований кошторис утримання будинку, який за рішенням загальних зборів ОСББ від 12.12.2020 року (дата голосування 28.11.2020 року) затверджений та для кожного співвласника встановлений щомісячний внесок на утримання спільного майна та прибудинкової території, у розмірі 9,65 грн. за 1 кв. м. загальної площі (а. с. 49).

04 січня 2021 року були проведені збори правління ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5», яким було ухвалено рішення внести в квитанції ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» фактично понесені витрати будинком за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 , які виникли при оплатах електроенергії у місцях загального користування, технічного обслуговування ліфтів та усунення аварій з 01.09.2019 року по 01.12.2020 року включно для тих співвласників, які у вищезгаданих оплатах не приймали участь згідно відомостей платників та платіжних документів. Отримані на розрахунковий рахунок кошти спрямуються на першочергові потреби (а. с. 59-60).

Також були прийняті рішення внести в квитанції ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» графу внесок на капітальний ремонт спільного майна в будинку, графу внесок на експертизу та ремонт ліфтів, графу одноразовий внесок для оформлення технічної документації на землю під будинком, що підтверджується:

- Протоколом загальних зборів ОСББ від 12 вересня 2021 року (а. с. 50-52);

- Протоколом зборів правління ОСББ №3 від 15 березня 2023 року (а. с. 53);

- Протоколом зборів правління ОСББ № 4 від 27 березня 2023 року (а. с. 54);

- Протоколом зборів правління ОСББ №5.1.від 05 квітня 2023 року (а. с. 55);

- Протоколом зборів правління ОСББ №10.3. від 25 червня 2021 року (а. с. 56);

- Протоколом зборів правління ОСББ №12.1 від 13 жовтня 2021 року (а. с. 57);

- Протоколом зборів правління ОСББ №14.1. від 01 вересня 2022 року (а. с. 58).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 61, 7 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) (а. с. 90-95) та інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна (а. с. 101-102).

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_3 , загальна сума боргу співвласників, яким належать частки у квартирі АДРЕСА_3 , за період 21.09.2022 року по 21.05.2024 року складає 14 527, 86 грн, 3% річних - 322, 43 грн; інфляційні втрати - 464, 98 грн (а. с. 66-71).

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 63, 8 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) (а. с. 90-95) та інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна (а. с. 103).

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_5 , загальна сума боргу співвласників, яким належать частки у квартирі АДРЕСА_5 , за період 21.06.2021 року по 21.05.2024 року складає 10 563, 54 грн, 3% річних - 299, 79 грн; інфляційні втрати - 528, 48 грн (а. с. 72-81).

ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_6 , загальною площею 46, 2 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) (а. с. 90-95).

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_7 , загальна сума боргу власника квартири за період 21.06.2021 року по 21.05.2024 року складає 11 347, 93 грн, 3% річних - 249, 49 грн; інфляційні втрати - 357, 85 грн (а. с. 82-84).

ОСОБА_6 є власницею квартири АДРЕСА_8 , загальною площею 62, 5 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про право власності на нерухоме майно від 29.01.2020 року №062/14-1107 (И-2020) (а. с. 90-95).

Відповідно до акту звіряння розрахунків та розрахунку заборгованості по кв. АДРЕСА_9 , загальна сума боргу власника квартири за період 21.06.2021 року по 21.05.2024 року складає 24 671, 26 грн, 3% річних - 1 006, 92 грн; інфляційні втрати - 3 408, 60 грн (а. с. 85-89).

З матеріалів справи вбачається, що ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» забезпечує належне утримання будинку та прибудинкової території багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 . Рішення загальних зборів ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5»» у встановленому порядку не були визнані недійсними.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право: робити співвласникам попередження про порушення ними статутних або інших законних вимог і вимагати їх дотримання; вимагати відшкодування збитків, заподіяних спільному майну об`єднання з вини власника або інших осіб, які користуються його власністю; вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів.

Згідно зі ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, тобто означена стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести усі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна, в тому числі, з оплати комунальних та інших наданих йому послуг, поза залежністю від того, чи користується він ними безпосередньо чи ні. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому, як абсолютному володарю, правочинів володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

Частина 5 ст. 21 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлює, що для накопичення коштів на ремонт неподільного та загального майна і термінового усунення збитків, що виникли в результаті аварій чи непередбачених обставин, в обов`язковому порядку створюються ремонтний та резервний фонди об`єднання. Кошти цих фондів акумулюються на рахунку об`єднання у банківських установах і використовуються виключно за цільовим призначенням.

Частка в загальному обсязі обов`язкових платежів на утримання і ремонт неподільного та загального майна, в інших спільних витратах у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі приміщень, що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб (ч. 1 ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Відповідно до статті 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

При цьому, ч. 5 ст. 24 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що невикористання власником приміщень, що йому належить або відмова від користування неподільним та загальним майном не є підставою для звільнення власника від участі в спільних витратах на обслуговування і ремонт неподільного та загального майна в житловому комплексі.

Неможливість здійснення заходів з утримання будинку, через відмову відповідачів сплачувати внески до ремонтного фонду, порушує законні права та інтереси інших співвласників багатоквартирного будинку.

У разі відмови власника приміщення укладати договір або сплачувати обов`язкові платежі на утримання та ремонт неподільного майна та відповідної частки загального майна об`єднання має право звернення до суду для стягнення нарахованих платежів у судовому порядку (ч. 6 ст. 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником приміщення і, в свою чергу, співвласником будинку, в якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку однак не є членом цього об`єднання, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділено правом у разі не здійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих за цими витратами платежів.

Згідно з положеннями ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів.

Змістовний аналіз зазначених норм свідчить про те, що відповідачі в силу Закону є співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 , а відтак на них покладається зобов`язання дотримуватися обов`язків співвласників багатоквартирного будинку, які утворили ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» для належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Таким чином, прийняті відповідно до статуту рішення загальних зборів ОСББ є обов`язковими для усіх власників квартир (нежитлових приміщень) у багатоквартирному будинку, які одночасно є співвласниками спільного майна такого будинку та зобов`язані його утримувати в силу прямої норми ст. 322 ЦК України та ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Так, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 61, 7 кв. м.

З врахуванням зазначеного, суд приходить до висновку про те, що у спірних правовідносинах заборгованість відповідачів перед позивачем є обґрунтованою, а обов`язок відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 оплачувати дані послуги випливає з вимог закону.

Суд вважає вірним розрахунок, наданий позивачем, а отже у відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як власників квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 61, 7 кв. м., перед позивачем наявна заборгованість за період 21.09.2022 року по 21.05.2024 року, яка складає 14 527, 86 грн (а. с. 66-71).

Суд звертає увагу на те, що доказів, які б спростовували факт надання та отримання вказаних послуг щодо майна відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як і доказів невірності здійсненого позивачем розрахунку заборгованості відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , відповідачами не надано, а судом таких обставин не встановлено.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 63, 8 кв. м.

Таким чином, оскільки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є власниками квартири у будинку №5 по бульвару Лесі Українки у м. Києві , то на них покладається обов`язок сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги та послуги з утримання спільного майна.

Відповідач ОСОБА_4 у відзиві вказує, що ОСОБА_3 є неналежним відповідачем у справі, однак суд відхиляє вказані доводи, з огляду на те, що ОСОБА_3 є співвласником квартири АДРЕСА_4 , а отже на нього покладається обов`язок утримувати належне йому майно в незалежності від того, за якою адресою він проживає.

Невикористання власником належної йому квартири чи нежитлового приміщення або відмова від використання спільного майна не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком. Зобов`язання із здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком у разі здачі в найм (оренду) квартир та/або нежитлових приміщень державної або комунальної власності несуть наймачі (орендарі) таких квартир та/або приміщень (ч. 3, 4 ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).

Право власності ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_4 не спростовується відповідачем ОСОБА_4 .

Також, як вбачаться із матеріалів справи, ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» забезпечує належне утримання будинку та прибудинкової території багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 5 , Рішення загальних зборів ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5»» у встановленому порядку не були визнані недійсними, а отже твердження відповідача ОСОБА_4 , що заборгованість підлягає скасуванню, оскільки нарахована без належних правових підстав, адже нарахована нечинним ОСББ згідно нечинних тарифів, не відповідає дійсності та обставинам справи. Відповідачем ОСОБА_4 не надано будь-яких доказів, що рішення про створення ОСББ чи інші рішення ОСББ були ним оскаржені у судовому порядку, а його твердження ґрунтуються виключно на його судженнях щодо не згоди із діяльністю ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5».

Щодо твердження відповідача ОСОБА_4 про те, що договір з управління багатоквартирним будинком правлінням ОСББ «Бульвар Лесі Українки 5» з ОСОБА_4 не укладався, пропозиції з приєднання до публічного договору з управління багатоквартирним будинком відповідач 5 не отримував, такий договір не було оприлюдненого жодним визначеним законодавством способом, а отже останньому не надаються послуги позивачем, суд відхиляє з огляду на наступне.

Витрати на утримання спільного майна у багатоквартирному будинку розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, незалежно від факту використання ними належного їм житлового приміщення та спільного майна, а також членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.02.2018 року у справі №910/13182/17.

Судом враховано правову позицію Верховного Суду, яку викладено у постанові від 06.07.2018 у справі №910/582/17, стосовно того, що законодавством, в будь-якому випадку (незалежно від встановлення строків сплати внесків і платежів у статуті) покладено на співвласника обов`язок своєчасної сплати відповідних платежів, які є щомісячними.

Таким чином, особа, яка є власником приміщення, квартири, де створено ОСББ, зобов`язана здійснювати платежі та внески на утримання і ремонт спільного майна незалежно від членства в об`єднанні, а тому за наявності підтверджених витрат на управління, утримання та збереження будинку заявлена сума боргу підлягає стягненню.

Відсутність відповідного договору між споживачем послуг з утримання будинку та прибудинкової території та їх виконавцем не є підставою для не стягнення з відповідача заборгованості з їх оплати.

Такого висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постанові від 22 липня 2020 року у справі № 210/1958/15-ц.

Таким чином, відповідачем ОСОБА_4 не надано суду доказів, які б спростовували факт надання та отримання вказаних послуг щодо майна відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як і доказів невірності здійсненого позивачем розрахунку заборгованості відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , відповідачами не надано, а судом таких обставин не встановлено, а отже суд вважає заборгованість останніх доведеною.

ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_6 , загальною площею 46, 2 кв. м., а тому обов`язок відповідача 6 ОСОБА_5 оплачувати дані послуги випливає з вимог закону.

Суд вважає вірним розрахунок, наданий позивачем, а отже у ОСОБА_5 , як власника квартири АДРЕСА_6 , загальною площею 46, 2 кв. м., перед позивачем наявна заборгованість за період 21.09.2022 року по 21.05.2024 року, яка складає 11 347, 93 грн (а. с. 82-84).

ОСОБА_6 є власницею квартири АДРЕСА_8 , загальною площею 62, 5 кв. м., а тому обов`язок відповідача 6 ОСОБА_6 оплачувати дані послуги випливає з вимог закону.

Суд вважає вірним розрахунок, наданий позивачем, а отже у ОСОБА_6 , як власниці квартири АДРЕСА_8 , загальною площею 62, 5 кв. м., перед позивачем наявна заборгованість за період 21.09.2022 року по 21.05.2024 року, яка складає 24 671, 26 грн (а. с. 85-89).

Суд звертає увагу на те, що доказів, які б спростовували факт надання та отримання вказаних послуг щодо майна відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , як і доказів невірності здійсненого позивачем розрахунку заборгованості відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , відповідачами не надано, а судом таких обставин не встановлено.

З врахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що у спірних правовідносинах заборгованість із платежів з утримання будинку та прибудинкової території та внесків відповідачів перед позивачем є обґрунтованою, а обов`язок відповідачів оплачувати дані послуги випливає з вимог закону.

Щодо позовних вимог про стягнення 3 % річних та інфляційних втрат, суд зазначає наступне.

За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому право кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати.

Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Таким чином, у статті 625 ЦК України, визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема окремі види зобов`язань.

Таких правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 травня 2018 року у справі №686/21962/15-ц (провадження №14-16цс18), а також у постанові від 31 січня 2019 року у справі №761/4878/16-ц (провадження №61-1625св18).

Доказів виконання зобов`язання відповідачами перед позивачем матеріали справи не містять.

З огляду на те, що відповідачі порушили грошове зобов`язання, у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення відповідно до статті 625 ЦК України.

Передбачене ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування 3 % річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає в отриманні компенсації від боржника.

Такі висновки містяться, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2012 року у справі №6-49цс12, постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 року у справі №464/3790/16-ц (14-465цс18).

Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання.

Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та №646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18).

Крім того, Верховний Суд у постанові від 01 липня 2020 року у справі № 535/757/17 (провадження № 61-30148св18) зробив аналогічний висновок щодо подібних правовідносин.

У частині 2 ст. 625 ЦК України прямо зазначено, що 3 % річних визначаються від простроченої суми за весь час прострочення.

3 % річних розраховуються з урахуванням простроченої суми, визначеної у відповідній валюті, помноженої на кількість днів прострочення, які вираховуються з дня, наступного за днем, передбаченим у договорі для його виконання до дня ухвалення рішення, помноженого на 3, поділеного на 100 та поділеного на 365 (днів у році).

Індекс інфляції розраховується не на кожну дату місяця, а в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. Для визначення індексу інфляції за будь-який період необхідно помісячні індекси, які складають відповідний період, перемножити між собою з урахуванням відповідних оплат.

Згідно із розрахунком, наданим позивачем, із відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути 3% річних у розмірі 322, 43 грн; інфляційні втрати у розмірі 464, 98 грн.

Згідно із розрахунком, наданим позивачем, із відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь позивача слід стягнути 3% річних у розмірі 299, 79 грн, інфляційні втрати у розмірі 528, 48 грн.

Згідно із розрахунком, наданим позивачем, із відповідача ОСОБА_5 на користь позивача слід стягнути 3% річних у розмірі 249, 49 грн; інфляційні втрати у розмірі 357, 85 грн.

Згідно із розрахунком, наданим позивачем, із відповідача ОСОБА_6 на користь позивача слід стягнути 3% річних у розмірі 1 006, 92 грн; інфляційні втрати у розмірі 3 408, 60 грн.

Суд, перевіривши розрахунки позивача, вважає їх вірними. При цьому суд зазначає, що позивачем в цій частині позовні вимоги за час розгляду справи в суді не збільшувалися, іншого розрахунку суду не надано.

Відповідачі жодного обґрунтованого розрахунку чи доказу на спростування розрахунку позивача суду не надали.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Таким чином, суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Розподіл судових витрат між сторонами регулюється ст. 141 ЦПК України. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правовою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

В силу вимог ч. 4 ст. 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Частинами 5, 6 зазначеної статті передбачено, що у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність) або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного до договору (статті 12, 46, 56 ЦПК України). Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 12 лютого 2020 року, справа № 648/1102/19, витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України).

Крім того, у п. п. 113-117 рішення ЄСПЛ у справі «Бєлоусов проти України» від 07 листопада 2013 року, ЄСПЛ дійшов висновку про те, що навіть у разі не сплати заявником адвокатського гонорару на час розгляду справи, витрати за цим гонораром є «фактично понесеними», оскільки заявник має сплатити такий гонорар згідно із договірними зобов`язаннями.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правовою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

В силу вимог ч. 4 ст. 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Частинами 5, 6 зазначеної статті передбачено, що у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність) або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного до договору (статті 12, 46, 56 ЦПК України). Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 12 лютого 2020 року, справа № 648/1102/19, витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України).

Крім того, у п. п. 113-117 рішення ЄСПЛ у справі «Бєлоусов проти України» від 07 листопада 2013 року, ЄСПЛ дійшов висновку про те, що навіть у разі не сплати заявником адвокатського гонорару на час розгляду справи, витрати за цим гонораром є «фактично понесеними», оскільки заявник має сплатити такий гонорар згідно із договірними зобов`язаннями.

Згідно із ч. 5 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Поряд з цим, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, застосовує аналогічний підхід та вказує, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо вони були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року (East/West Alliance Limited v. Ukraine, заява № 19336/04, § 268)).

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг (п. 61 постанови Верховного Суду від 24.10.2019 року у справі № 905/1795/18).

Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Так, позивачем у прохальній частині позову, заявлено клопотання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу розмір якої становить 7 500, 00 грн.

На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу надано договір про надання послуг у сфері права №15/23 від 15.12.2023 року, укладений між ОСББ «Бульвар Лесі Українки, 5» та адвокатом Борісовою Ю. Г. (а. с. 104-106), ордер (а. с. 14), копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (а. с. 13), додаткову угоду до договору про надання послуг у сфері права №15/23 від 15.12.2023 року, відповідно до якої позивачу було надано послугу із складання позовної заяви вартість 7 500, 00 грн (а. с. 107), акт приймання-передачі наданих послуг до Договору про надання послуг №15/23 від 15 грудня 2023 року (а. с. 108), платіжну інструкцію №693 від 14.06.2024 року про оплату послуг адвоката у розмірі 7 500, 00 грн (а. с. 109).

Дослідивши надані представником позивача документи на підтвердження оплати професійних послуг адвоката, суд дійшов висновку, про задоволення вимог про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 7 500, 00 грн, такий розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним зі складністю справи та виконаною адвокатом роботою, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт.

Розподіл судових витрат між сторонами, регулюється ст. 141 ЦПК України. Зокрема: судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При повному або частковому задоволенні позову майнового характеру до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується ними пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.03.2021 року у справі №462/2077/17.

Таким чином, із відповідачів підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 500, 00 грн та судовий збір у розмірі 12 112, 00 грн пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 15, 16, 322, 524, 533-535, 625 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 12, 13, 17, 20, 21, 23, 24 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ст. ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-82, 89, 95, 137, 141, 174, 258-259, 263-265, 267, 274-279, 352-355, 15.5) Перехідних положень ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення боргу - задовольнити.

Стягнути солідарно із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість із сплати щомісячного внеску та утримання спільного майна та прибудинкової території у розмірі 14 527, 86 грн, 3 % річних у розмірі 322, 43 грн, інфляційні втрати у розмірі 464, 98 грн.

Стягнути солідарно із ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість із сплати щомісячного внеску та утримання спільного майна та прибудинкової території у розмірі 10 563, 54 грн, 3 % річних у розмірі 299, 79 грн, інфляційні втрати у розмірі 528, 48 грн.

Стягнути із ОСОБА_5 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість із сплати щомісячного внеску та утримання спільного майна та прибудинкової території у розмірі 11 347, 93 грн, 3 % річних у розмірі 249, 49 грн, інфляційні втрати у розмірі 357, 85 грн.

Стягнути із ОСОБА_6 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» заборгованість із сплати щомісячного внеску та утримання спільного майна та прибудинкової території у розмірі 24 671, 26 грн, 3 % річних у розмірі 1 006, 92 грн.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 937, 50 грн.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 937, 50 грн.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 937, 50 грн.

Стягнути із ОСОБА_4 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 937, 50 грн.

Стягнути із ОСОБА_5 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1 875, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_6 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1 875, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» судовий збір у розмірі 1 514, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» судовий збір у розмірі 1 514, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» судовий збір у розмірі 1 514, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_4 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» судовий збір у розмірі 1 514, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_5 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» судовий збір у розмірі 3 028, 00 грн.

Стягнути із ОСОБА_6 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5» судовий збір у розмірі 3 028, 00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України за вебадресою: http://court.gov.ua/fair/sud2606.

Позивач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Лесі Українки 5», адреса: бул. Лесі Українки, 5, м. Київ, 01133, .

Відповідач 1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_10 , РНОКПП невідомо.

Відповідач 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_10 , РНОКПП невідомо.

Відповідач 3: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_11 , РНОКПП невідомо.

Відповідач 4: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_11 , РНОКПП невідомо.

Відповідач 5: ОСОБА_5 , адреса: АДРЕСА_12 , РНОКПП невідомо.

Відповідач 6: ОСОБА_6 , адреса: АДРЕСА_13 , РНОКПП невідомо.

Суддя Г.О. Матійчук