КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Шаламай Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Тарасової-Патрай Ксенії Андріївни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 02 травня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду у складі судді Хайнацького Є.С.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінілон» про захист прав споживачів та стягнення грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В :

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом до АТ КБ «ПриватБанк», у якому просила:стягнути з відповідача на свою користь збитки по депозитному договору на загальну суму тіла депозиту за Договором № SAMD№1613 Вклад «Стандарт, 12 міс.» 25 000 доларів США, відсотки за вкладом (10% річних) 21 184, з яких: пеня становить 7 320 915 грн, 3 % річних 4 506,16 доларів США.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 02 травня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі адвокат Тарасова-Патрай К.А. в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 02 травня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції не врахував той факт, що позивачкою ще у вересні 2022 року було подано клопотання відповідно до якого, вона просила: провести судове засідання за відсутності позивачки та її представника; завершити підготовче засідання та перейти до розгляду справи по суті; розглянути справу за наявними в матеріалах справи документами; винести рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Вказує, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено про введення в Україні воєнного стану із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року, який триває на сьогодні.

Вважає, що дана обставина є поважною причиною.

Крім того, звертає увагу суду на те, що 10 листопада 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 440/222/19 сформулювала правовий висновок, що довідка про доставку SMS позивачу про розгляд справи не є належним повідомленням.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду повідомлена у встановленому законом порядку.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки тим, що оскільки представник позивача була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи як 01 листопада 2023 року, так і 29 лютого 2204 року та 02 травня 2024 року, проте в судове засідання повторно не з`явилась та не зверталась до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності.

Такі висновки суду першої інстанції є помилковими та такими, що не відповідають обставинам та даним, які містяться в матеріалах справи і вимогам процесуального закону.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша та п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (стаття 211 ЦПК України).

Згідно з частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що "залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо".

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі № 495/6258/20 вказано, що "можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах дев`ятій, тринадцятій статті 128 ЦПК України. Відповідно суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових повідомлень виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника справи. Проте, у справі, що переглядається, у суду апеляційної інстанції не було умов, передбачених частинами дев`ятою, тринадцятою статті 128 ЦПК України, для застосування такого способу сповіщення особи про апеляційний розгляд, адже ЦПК України не передбачає термінової необхідності у розгляді цієї справи та в матеріалах справи немає відповідної заяви про виклик відповідача до суду за допомогою засобів мобільного зв`язку. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 666/6309/13-ц (провадження № 61-1121св22), від 10 листопада 2022 року у справі № 440/222/19 (провадження № 61-8993св22) та від 31 січня 2023 року у справі № 693/812/21 (провадження № 61-11611св22)".

У матеріалах справи відсутні докази на спростування тверджень апеляційної скарги про відсутність правових підстав до залишення поданого по справі позову без розгляду з підстав відсутності доказів належного повідомлення сторони позивача про призначення справи для розгляду на 09 год 29 лютого 2024 року.

Так, у справі міститься довідка про доставку повідомлення позивачці та представниці позивачки у додаток «Viber» щодо документу "Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій" на 29 лютого 2024 року - 09 год, сформована 01 листопада 2024 року (а.с. 123-124).

Однак, матеріали справи не містять заяви а ні позивачки, а ні її представниці про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою засобів мобільного зв`язку.

Отже, долучена до справи довідка про доставку повідомлення, складена невідомою відповідальною особою щодо повідомлення за номером телефону про зазначений розгляд справи, не є належним повідомленням, оскільки не було передумов, передбачених частинами 9, 13 статті 128 ЦПК, для застосування такого способу сповіщення учасника справи про судовий розгляд, адже у матеріалах справи немає відповідних заяв про виклик до суду за допомогою засобів мобільного зв`язку. Те ж саме правило стосується і мобільного додатку "Viber".

З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку, що неявка сторони позивача в судове засідання 02 травня 2024 року не може розцінюватися, як повторна, друга поспіль.

Відповідно до матеріалів, про судове засідання по справі, призначене на 29 лютого 2024 року позивачка чи її представник у відповідності до положень процесуального закону повідомлені не були, а ця обставина виключає правові підстави застосування положень п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України та висновки про повторну неявку позивачки в судове засідання без поважних причин.

З огляду на викладене, у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позову без розгляду, що є підставою до скасування ухвали та направленням справи для продовження розгляду до того ж суду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Тарасової-Патрай Ксенії Андріївни в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 02 травня 2024 року скасувати, а справу направити до районного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 16 грудня 2024 року.

Суддя-доповідач:

Судді: