справа № 179/2263/24
провадження № 2/179/859/24
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

18 грудня 2024 року с-ще Магдалинівка

Суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Кравченко О.Ю., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Магдалинівська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

16 грудня.2024 року ОСОБА_1 звернувся до Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Магдалинівська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст 175, 177 ЦПК України і підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» .

Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Позивач вказує на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», як учасник бойових дій.

Відповідно до пункту 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

За змістом статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального статусу» особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі N 545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального статусу».

Зміст пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального статусу» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Питання про визнання права власності в порядку спадкування за законом не пов`язане з наявністю та/або відсутністю у ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій.

Отже, зустрічна позовна заява ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом не пов`язана з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій.

Таким чином, відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

З матеріалів справи вбачається, що зустрічна позовна заява позивачем подана до суду 16.12.2024 року, в якому заявлено одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру.

Згідно до ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни позову.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» починаючи з 01.01.2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

З огляду на вказане, судовий збір за позовною вимогою немайнового характеру становить 1211,20 грн. (2684 х 0,4).

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати суду оригінали квитанцій про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Магдалинівська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання позивачем даної ухвали, шляхом надання до суду квитанції про сплату судового збору.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю. Кравченко