Справа №442/9119/24
Провадження №2/442/2111/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2024 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Нагірної О.Б.

за участю секретаря судового засідання Томан Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дрогобичі в порядку загального позовного провадження цивільну справу №442/9119/24 за позовом ОСОБА_1 до Східницької селищної ради Львівської області про визнання права власності на спадкове майно,

встановила:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 площею 47 кв.м в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову покликається на те, що вона є дочкою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина за законом на належний їй житловий будинок АДРЕСА_1 площею 47 кв.м. За життя померла заповіту не склала.

З метою оформлення спадкових прав позивач звернулася до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Кучеренко Т.О. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак отримала відмову, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 04.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, про що повідомити сторони, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також, позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

Призначено підготовче судове засідання на 04.12.2024.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у його відсутності та підтримання позову.

Від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, Проти задоволення позову не заперечив.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Статтею 206 ЦПК України передбачено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті або в окремій письмовій заяві.У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши та перевіривши зібрані по справі докази, оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Як вбачається із свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 ОСОБА_3 є дочкою ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, про що свідчить свідоцтво про смерть серія НОМЕР_2 .

Згідно з Довідкою № 693 від 05.07.2024, виданою Виконавчим комітетом Східницької селищної ради ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про те, що згідно погосподарської книги № 1 за 2001 - 2005 р.р. Виконавчого комітету Новокропивницької сільської ради Дрогобицького району Львівської області зроблено запис: особовий рахунок № НОМЕР_3 , що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 (яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на вказаний період зазначена як власник будинку на АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у будинковій книзі даною адресою зазначена як дочка власниці будинку. Рік побудови будинку - 1930.

На замовлення ОСОБА_3 24.07.2024 КП ЛОР «ДМБТІ та ЕО» на вказаний будинок було виготовлено Технічний паспорт.

Відповідно до довідки, виданої ОСОБА_3 про те, що згідно даних технічного архіву КП ЛОР «ДМБТІ та ЕО» станом на 24.07.2024 р. за адресою АДРЕСА_1 проінвентаризовано житловий будинок літ.А-1 загальною площею - 47.0 кв.м., житловою площею - 21.1 кв.м. (житлових кімнат -1, кухонь -1). На ділянці знаходяться : літня кухня - літ.Б. : Вартість майна становить - 199 795 грн. Право власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна станом на 31.12.2012р. не зареєстровано.

З витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі від 20.12.2023 та Довідки № 178/02-14 від 20.09.2024 вбачається, що ОСОБА_3 є єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже єдиним спадкоємцем за законом майна ОСОБА_2 , яка померла, є позивачка.

Позивач звернувшись до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Кучеренко Т.О. отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі, коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Таким чином, з врахуванням того, що спадщина відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , на спірні правовідносини поширюються норми ЦК УРСР 1963 року.

Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Відповідно ст. 529 ЦК УРСР, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Відповідно до ст. 534 ЦК УРСР, кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям.

З врахуванням того, що позивач має право на спадкування майна після смерті матері, як спадкоємець за законом, спадщину фактично прийняла, відсутність інформації про осіб, які фактично прийняли спадщину та /або звернулися з відповідною заявою про прийняття спадщини, відсутність у позивача належного правовстановлюючого документу на спірний будинок, що є перешкодою для реалізації нею свого спадкового права, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 247, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України,, ст.ст. 11, 15, 16, 182, 392, 1296, 1297 ЦК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 площею 47 кв. м в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Б. Нагірна