Провадження № 2/127/5917/24
УХВАЛА

16 грудня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Шаміної Ю.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Якименко-Шевчук Ю.О. звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 та просила поділити спільне сумісне майно, виділивши у власність ОСОБА_1 частку квартири АДРЕСА_1

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Позивач, звертаючись до суду з даним позовом, подала клопотання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтовуючи тим, що 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній рік значно перевищує суму судового збору, яку слід сплатити при подачі даного позову 3250,00 грн, тому просить відстрочити їй сплату судового збору при поданні даної позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі.

Положеннями ст. 136 ЦПК України передбачена можливість суду, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ )особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За змістом вказаної вище норми відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.05.2018 у справі №904/9117/17.

Розглянувши подане клопотання, враховуючи надані докази щодо доходів позивача, суд вважає за необхідне розстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви до суду шляхом здійснення оплати його розміру двома платежами, один з яких необхідно сплатити на момент подання даного позову до суду, а наступний платіж до ухвалення судового рішення по справі.

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн).

Із висновку про вартість ТОВ «Консалтинг експертиза» вих. №2/1 від 27.11.2024 слідує, що вартість майна квартири, загальною площею 41,9 кв. м, житловою площею 17,3 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 , складає 650000,00 грн, тобто половина вартості майна на які претендує позивач становить 325000,00 грн.

Враховуючи те, що позивач в позовній заяві претендує на спірного майна та просить виділити їй у власність це майно, а тому, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», позивачу за позовні вимоги слід сплатити в цілому 3250,00 грн (325000,00 грн ? 1%).

Отже, зважаючи, що суд дійшов висновку про розстрочку судового збору позивачу слід сплатити в першому платежі частину судового збору в розмірі 1625,00 грн, а в наступному платежі іншу частину судового збору, а саме 1625,00 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору наступні: отримувач коштів: ГУК у Вінн.обл./м.Вінниця/22030101; код ЄДРПОУ отримувача: 37979858; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0002856.

При цьому, слід звернути увагу позивача, що за практикою ЄСПЛ вимога про сплату зборів судам у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Case of Kreuz v. Poland), заява №28249/95, п. 60).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (несплата судового збору) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Враховуючи вищезазначене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Розстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за поданим позовом, розділивши його в платежах на дві частини, з яких: перша частина в розмірі 1625,00 грн (одна тисяча шістсот двадцять п`ять гривень) підлягає сплаті на момент подання позову, інша в розмірі 1625,00 грн (одна тисяча шістсот двадцять п`ять гривень) до ухвалення судового рішення по суті справи.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя Шаміна Юлія Анатоліївна