Справа № 141/813/24
Провадження №2/141/276/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2024 року с-ще Оратів

Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук Сергій Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

12.12.2024 до суду через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Дослідивши позовну заяву від 11.12.2024 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та додані до неї матеріали, суд дійшов наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Натомість, подана позовна заява від 11.12.2024 не відповідає наведеним вище вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Зокрема, подана до суду позовна заява від 11.122024 не містить:

- відомі номери засобів зв`язку відповідача ОСОБА_2 , адреси електронної пошти позивача та відповідача ОСОБА_2 , відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Так, позивач у позовній заяві, а також при зверненні до приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Нікітчук Н.А. зазначає про наявність заповіту заповідача ОСОБА_3 , натомість до матеріалів позовної заяви не долучено копію заповіту та/або клопотання про витребування вказаного заповіту (у випадку його відсутності у позивача).

Окрім того, згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.

За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, яка згідно п. 24 означеної Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Так, відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При розгляді справ у спорах щодо спадкування, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Також, за наявності умов, передбачених ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на нотаріуса покладається завдання, по-перше, відмовити у вчиненні нотаріальної дії, якщо вона суперечить вимогам чинного законодавства; по-друге, обґрунтувати своє рішення на підставі норм чинного законодавства.

Натомість, всупереч вказаним вимогам цивільного процесуального закону, до матеріалів позову позивачем та його представником не долучено обґрунтовану постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка, в свою чергу, є передумовою для звернення до суду для захисту прав позивача, оскільки в результаті винесення нотаріусом відповідної постанови встановлюється коло спакоємців, які мають право на спадкування після померлого.

Поряд з цим, до матеріалів позову позивачем та його представником не долучено належних доказів заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 нотаріусом за місцем відкриття спадщини.

При цьому суд зауважує, що світлокопія роз`яснення чинного законодавства щодо оформлення спадщини № 115/01-16, яка видана 19.08.2024 приватним нотаріусом Вінницького районного нотаріального округу Нікітчук Н.А. на усне звернення ОСОБА_1 щодо порядку оформлення спадщини, яка долучена до матеріалів позовної заяви, ні по формі, ні по змісту не відповідає вимогам, які передбачені положеннями Закону України «Про нотаріат» та Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, в частині винесення нотаріусами постанов про відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії.

Окрім того, суд зазначає, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Разом з тим, позивачем та її представником при зверненні до суду з даним позовом до позовної заяви не долучено жодних доказів, які б свідчили про прийняття спадщини відповідачем ОСОБА_2 , а також доказів про наявність або відсутність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 .

Також, як установлено судом, позовна заява від 11.12.2024 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та додані до неї матеріали, подані через електронний кабінет у системі «Електронний суд» представником позивача адвокатом Маргарян А.Д., який відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Натомість, у позовній заяві від 11.12.2024 представником позивача адвокатом Маргарян А.Д. не зазначено відомостей про наявність або відсутність у сторін та у нього електронного кабінету.

Таким чином, зазначені вище судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи встановлені обставини, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві та її представнику терміну для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Зокрема, позивачу та його представнику необхідно:

1) зазначити відомі номери засобів зв`язку відповідача ОСОБА_2 , адреси електронної пошти позивача та відповідача ОСОБА_2 , відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін;

2) долучити до позовної заяви докази на підтвердження обставин, які викладені у ній, а саме: надати копію заповіту ОСОБА_3 та/або клопотання про витребування вказаного заповіту (у випадку його відсутності у позивача); надати обґрунтовану постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії; докази звернення ОСОБА_1 до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини, витяг зі Спадкового реєстру про наявність або відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_3 у відповідній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини та довідку про коло спадкоємців після смерті ОСОБА_3 .

Для усунення недоліків недоліків позовної заяви позивач має подати до суду в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції з долученням відповідної кількості її примірників для відповідачів з урахуванням наведених в даній ухвалі суду недоліків щодо її змісту.

Також суд звертає увагу позивача та її представника, що у разі подання до суду позовної заяви в новій редакції з долученням до неї відповідних додатків в електронній формі через електронний кабінет, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви докази надсилання іншим учасникам справи копій поданої до суду позовної заяви разом із додатками згідно положень статті 43 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 14, 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

2. Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Климчук