2/303/1544/24

УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

17 грудня 2024 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого-судді Куцкір Ю.Ю.

з участю секретаря судових засідань Славич М.В.

розглянувши у загальному позовному провадженні в залі суду в місті Мукачево справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного нажитого майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Мукачівського міськрайонного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного нажитого майна подружжя.

27.11.2024 року ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області вищезазначену позовну заяву залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України і надано строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду. Вказану ухвалу позивач ОСОБА_1 отримала 02.12.2024 року, про що свідчить Розписка про її отримання (Т.2, а.с.15).

09.12.2024 року на електронну адресу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла заява від імені позивача ОСОБА_1 , яка не скріплена електронним цифровим підписом, в якій остання вважає, що нею усунуто недоліки, які зазначені в ухвалі суду від 27.11.2024 року.

Вивчивши заяву поданої на електронну адресу суду від імені позивача ОСОБА_1 , суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів (частина друга статті 14 ЦПК України, частина друга статті 18 КАС України).

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. (частина восьма статті 14 ЦПК України, частина восьма статті 18 КАС України).

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом (частина п`ята статті 43 ЦПК України, частина сьома статті 44 КАС України).

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 ЦПК України, частина восьма статті 44 КАС України).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника) (частина восьма статті 43 ЦПК України, частина десята статті 44 КАС України).

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувачем є фізична особа, яка створює електронний підпис.

За змістом статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису. Електронний підпис використовується для ідентифікації автора електронного документа.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (за умови додержання встановлених вимог до підпису і сертифікатів).

Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі (стаття 4 Закону України «Про електронний цифровий підпис»).

Враховуючи зазначене, для подачі документів до суду в електронній формі необхідно:

- зареєструватись у системі «Електронний суд» та подати документ за допомогою електронного кабінету у форматі електронного документу, або

- надіслати документ з будь-якої не забороненої в Україні електронної адреси, засвідчений кваліфікованим електронним підписом.

У випадку надходження на електронну адресу суду документу без електронного цифрового підпису його автора, такий документ не має юридичної сили, підстави для обліку, обробки та реєстрації такого документа відсутні.

З приводу даного факту також містяться численні рішення судів касаційної інстанції, де ними було зазначено наступне.

У постанові Верховного Суду у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 30.03.2021 року по справі №530/544/16-ц, суд прийшов до висновку, що процесуальний закон не містить заборони на звернення до суду шляхом подання документів на електронну пошту суду, із підтвердженням особи, яка направляє таке звернення, за допомогою електронного цифрового підпису, а не тільки через ЄСІТС.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.04.2024 року по справі №320/11913/22, суд зазначив, що відсканована паперова форма документа зі скан-копією підпису підписанта, за умови відповідності її іншим вимогам, які висуваються до електронних документів, не може сприйматись як належне оформлення позовної заяви в електронній формі.

Велика Палата Верховного Суду висловила позицію стосовно можливості надсилання суду фізичною особою процесуального документу на офіційну електронну скриньку без застосування «Електронного суду».

Так, ВП ВС у постанові від 13 вересня 2023 року по справі №204/2321/22, зазначила, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Однак, ВП ВС підкреслила, що наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Як зазначила ВП ВС, до 5 жовтня 2021 року (початок функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку) альтернативою звернення учасників справи до пілотного суду (всіх місцевих та апеляційних судів України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду) із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, було звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним цифровим підписом учасника справи та подання такого документу через «Електронний кабінет».

Використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги». Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що адресовані суду заяви або клопотання мають бути підписані безпосередньо самим учасником судового процесу, яким подається відповідний процесуальний документ. Виконання цієї вимоги є умовою його прийнятності та можливості розгляду по суті. При цьому, у разі подання процесуального документа в паперовому варіанті, він має містити власноручний підпис особи, яка його подає. У випадку подання такого документа до суду в електронній формі, він повинен бути скріплений електронним цифровим підписом такої особи (підписанта). Лише у такому випадку електронний кабінет матиме силу оригіналу і вважатиметься підписаним у встановленому законодавством порядку.

У даній справі, як встановлено судом, заявник ОСОБА_1 надіслав до суду в електронній формі відскановану заяву про усунення недоліків, однак таку заяву не скріпив кваліфікованим електронним підписом, а отже її слід вважати такою, що не підписана особою, яка її подала.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Також судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 не тільки не скріпив своїм кваліфікованим електронним підписом подану нею заяву, але і повністю не усунув зазначені в ухвалі суду від 27.11.2024 року недоліки, а саме не надав суду належним чином завірені письмові докази (ст.95 ЦПК України), не надав належним чином оформлені заяви про забезпечення доказів, про виклик свідків та не сплатив судовий збір за такі заяви.

У свою чергу, п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Беручи до уваги вищезазначене, зокрема те, що заява позивача ОСОБА_1 від 09.12.2024 року, не скріплена електронним цифровим підписом, а також те, що у передбачений судом строк, позивач не усунув вказані в ухвалі суду від 27.11.2024 року недоліки, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного нажитого майна подружжя залишити без розгляду.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий Ю.Ю. Куцкір