Справа № 309/4836/23
Провадження № 2-п/309/2/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.,

за участі секретаря судового засідання Плиска А.В.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02 квітня 2024 року у цивільній справі № 308/4836/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Хустського районного суду Закарпатської області із заявою про перегляд заочного рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02.04.2024 року у цивільній справі №308/4836/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Посилається на те, що у зв`язку з тим, що не змогла взяти участь особисто у судовому розгляді, не змогла скористатися своїми правами, а саме: надати суду пояснення щодо можливості урегулювання спору шляхом вирішення питання із позивачем, подо проведення реструктуризації всієї суми по кредиту та відсоткам та заключення додаткової угоди із банком про переведення заборгованості по кредиту та відсотків по ньому у національну валюту. Дана обставина, має істотне значення для справедливого розгляду справи. Звернула увагу суду, що у судовому засіданні не вивчалися та не досліджувалися періоди сплати. Заявниця була позбавлена можливості надати докази сплати вищезазначеної суми, яку вона платила за спірним договором, і як наслідок, була позбавлена можливості на уточнення суми заборгованості за кредитним договором. Таким чином, в суді не було досліджено суттєві факти, які прямо впливають на обсяг позовних вимог. У зв`язку з цим вважає, що заочне рішення суду підлягає перегляду для реалізації її права, наданого процесуальним законодавством України, яке охороняється Конституцією та положеннями Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод, яка ратифікована Україною в законному порядку, що надає право людині на справедливий судовий розгляд і законний захист прав.

Заявниця в судове засідання не з`явилася, подала до суду письмову заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення у її відсутності за наявними матеріалами справи. Заявлені вимоги підтримує та просить суд скасувати заочне рішення.

Позивач в судове засідання повторно не з`явився, належним чином повідомлений, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Представник позивача ТзОВ ФК «Європейської агенції з повернення боргів» в судове засідання не з`явився, надавши до суду письмове заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду вважає безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Просив розглядати справу у відсутності уповноваженого представника ТзОВ ФК «Європейської агенції з повернення боргів» та залишити заяву без задоволення.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.1ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали справи, в межах якої подано таку заяву, приходить до наступного висновку.

Заочним рішенням Хустського районного суду Закарпатської області 02.04.2024 у цивільній справі №308/4836/23 позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейської агенції з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Присуджено стягнути з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейської агенції з повернення боргів» суму заборгованості за Договором позики №4718219 у розмірі 17 996,20 грн., за Кредитним договором № 00-6291944 у розмірі 21 886,88 грн., за Договором позики № 72392697 у розмірі 16 777,50 грн., суму сплаченого судового збору в розмірі 2684 грн, а всього 56 660,58 (п`ятдесят шість тисяч шістсот шістдесят) грн. 58 коп.

Частиною 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути скасоване судом, що його ухвалив, лише при сукупності таких умов: 1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, 2) не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і 3) докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Щодо перших двох умов, то їх аналіз свідчить про те, що підставою для скасування заочного рішення є необізнаність відповідачки про розгляд справи в суді, оскільки позовна заява не надходила, та відповідно неможливість подання відзиву на позовну заяву. Доказів вказаного суду не надала.

Третю умову слід розуміти таким чином, що відповідачка у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачка належним чином повідомлялася про розгляд справи судом, що підтверджено рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Розгляд справи неодноразово відкладався, в тому числі і за заявою представника відповідачки ОСОБА_2 . За змістом рішення суду від 02.04.2024 р. вказано про неодноразову неявку відповідачки та її представника, належне їх повідомлення про розгляд справи судом, однак такі повторно не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися своєчасно і належним чином, про причини неявки не повідомили суд. На доведення вимог заявника до заяви про перегляд заочного рішення не подано доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, а на підставі наявних у справі доказів доводи ОСОБА_1 не знаходять свого підтвердження, при ухваленні заочного рішення судом було надано їм належну правову оцінку. Вказане свідчить про відсутність підстав для скасування заочного рішення.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобтоп.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Водночас, відповідно до ст.ст. 285, 288 ЦПК України, крім поважності неотримання позовної заяви, що нічим не підтверджено, посилання на неналежні докази, відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини та надати такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України в "Узагальненнях судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень", зазначаючи, що у зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним. А тому, Верховний Суд України наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Аналогічна позиція викладена у роз`ясненнях Верховного Суду України (лист від 01 травня 2007 року «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах»), де, окрім вказаного, зазначено, що заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України». Зокрема, у п. 46 рішення вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Однак, суд звертає увагу на те, що відповідачка при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надала доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні заочного рішення суду, доказів поважності причин неявки у судове засідання та подання відзиву на позов. Суду не надано конкретних доказів, які б могли слугувати підставою для винесення принципово іншого рішення, окрім заперечення таких. Обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті. Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є неявка в судове засідання відповідача та відсутність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, заяву про перегляд заочного рішення відповідача слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02.04.2024 року у цивільній справі № 308/4836/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявниці, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.