ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 646/1246/22
Номер провадження 22-ц/818/3735/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів: Маміної О.В., Яцини В.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Шевченко В.Р.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2024 року в складі судді Янцовської Т.М. у справі № 646/1246/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківгаз» про визнання дій неправомірними, відновлення газопостачання та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Харківгаз» (далі - АТ «Харківгаз») про визнання дій неправомірними, відновлення газопостачання та стягнення моральної шкоди.

Рішенням Червонозаводського районного суду м.Харкова від 05 квітня 2023 року залишеним без змін Постановою Харківського апеляційного суду від 13 вересня 2023 року та ухвалою Верховного Суду від 20 жовтня 2023 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

У липні 2024 року ОСОБА_1 подав заяву про перегляд рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 квітня 2023 року за про перегляд за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що оскільки заявник звернувся поза межами строків, передбачених статтею 424 ЦПК України, за відсутності доказів поважності причин пропуску такого строку, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду. Оцінюючи поважність причин пропуску строку, суд вказував, що оскарження рішення суду в апеляційному порядку не є підставою для поновлення строку на звернення з заявою у порядку статті 423 ЦПК України.

13 вересня 2024 року ОСОБА_1 безпосередньо до Харківського апеляційного суду на вказане судове рішення подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі, просив ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що розгляд його клопотання про поновлення строкуна подання повторної заяви про перегляд рішення суду першої інстанції носив формальний характер, оскільки суддя першої інстанції відмовила й у його задоволенні виключно з суб`єктивних обставин з метою уникнення власної відповідальності за ухвалення незаконного рішення по суті спору.

Вказував, що після відмови у відкритті касаційного провадження за його касаційною скаргою на рішення Червонозаводського районного суду м.Харкова від 05 квітня 2023 року та Постанову Харківського апеляційного суду від 13 вересня 2023 року ним було подано заяву про перегляд рішення суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 05 січня 2024 року вказана заява була повернута, при чому в резолютивній частині судового рішення було зазначено про можливість його оскарження в апеляційному порядку.

Ввавжав, що подання повторної заяви про перегляд можливо було лише після розгляду апеляційним судом його скарги на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 січня 2024 року, адже у разі її задоволення підстави для повторного звернення були б відсутні.

Проте, постановою Харківського апеляційного суду від 04 липня 2024 року його апеляційну скаргу на вказану ухвалу залишено без задоволення.

Ним було повторно подано заяву про перегляд рішення суду першої інстанції за нововиявленими обставинами з клопотанням про поновлення строків подання повторної заяви, проте його заяву залишено без розгляду.

31 жовтня 2024 року АТ «Харківгаз» через систему «Електронний суд» подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просило ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Відзив мотивовано тим, що суд першої інстанції правомірно дійшов висновку, що звернення до суду апеляційної та касаційної інстанції не є тією поважною причиною, яка б перешкоджала заявнику звернутися до суду з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у передбачений законом строк, та відмовив в поновленні строку на подачу заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

У судове засідання апеляційного суду представник АТ "Харківгаз" не зявився.

Судову повістки-повідомлення про розгляд справи 12 грудня 2024 року, надіслані апеляційним судом Акціонерне товариство "Харківгаз" отримано 18 жовтня 2024 року в електронному кабінеті (т. 3, а.с. 32).

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність осіб, що не з`явилися, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, оскільки відповідно до частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача ОСОБА_1 , який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до частини 1 статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

У пункті 1 частини 2 статті 423 ЦПК України передбачено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини 1, пунктом 1 частини 2, частиною 3 статті 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини 2 статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

З урахуванням приписів пунктом 1 частини 2 статті 424 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана з підстави, визначеної пунктом 1 частини 2 статті 423 цього Кодексу, - не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили. Строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені.

Відповідно до частини 1, пункту 6 частини 3 статті 426 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинна відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції. До заяви додається, зокрема у разі пропуску строку на подання заяви, - клопотання про його поновлення.

Згідно з частиною 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, відповідно до прав та обов`язків сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Перелік поважних підстав, які враховуються для поновлення пропущеного процесуального строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або істотно ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, суди мають враховувати, що оцінка поважності причин пропуску строку повинна здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і незалежних від волі та поведінки особи причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного проміжку часу без поважних причин, таке рішення порушує принцип правової визначеності.

Відповідно до статті126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, процесуальним законом встановлені часові обмеження на вчинення тих чи інших процесуальних дій, зокрема на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, у разі недотримання яких суд виключно за обґрунтованим клопотанням та в межах доводів заявника може поновити строк на звернення до суду. У разі пропуску відповідного строку та за відсутності клопотання учасника справи про його поновлення суд залишає заяву без розгляду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на звернення до суду ОСОБА_1 зазначав, що рішення суду першої інстанції оскаржувалось в касаційному порядку та після ухвалення судом касаційної інстанції судового рішення, він звернувся до суду з заявою про перегляд рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05 квітня 2023 року за нововиявленими обставами, яка ухвалою суду від 05 січня 2024 року була йому повернута. Зазначена ухвала також була оскаржена в апеляційному порядку, проте його апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції від 05 січня 2024 року залишено без задоволення, у зв`язку з чим він повторно звернувся з аналогічною заявою.

Між тим, позивачем не надано доказів існування обставин, що унеможливили його своєчасного звернення з відповідною заявою.

Залишаючи без розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення суду першої інстанції без розгляду, суд першої інстанції обгрунтовано вважав, що оскарження судового рішення не є поважною причиною, що унеможливлює звернення до суду у порядку ст. 423 - 424 ЦПК України, оскільки наведені обставини не є такими, що не залежить від волі та поведінки заявника.

Також, вирішуючи спір, судова колегія враховує, що Відповідно до частини 2 статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини 2 статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 3 частини 2 статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Вирішуючи питання про скасування судового рішення із зазначених підстав, суди мають виходити з преюдиційного зв`язку судових рішень, зокрема з того, що між рішеннями має існувати матеріально-правовий зв`язок, факти, встановлені в одній із справ, мають значення для іншої справи. Разом з тим слід мати на увазі, що скасування судового рішення може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував судове рішення, що переглядається, скасованим судовим рішенням (актом) чи виходив із вказаного акта, не посилаючись прямо на нього, і якщо вже прийнято новий акт, протилежний за змістом скасованому, або коли саме скасування акта означає протилежне вирішення питання.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частини 4, 5 статті 423 ЦПК України).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його в кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, котрі беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року в справі № 726/938/18).

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами судового рішення.

Обставини та доводи, на які посилається позивач, були відомі йому ще у 2023 році та фактично зводяться до переоцінки доказів по справі та висновків суду першої та апеляційної інстанції.

ОСОБА_1 не був позбавлений можливості викласти вказані доводи під час розгляду справи по суті, а тому судова колегія не вбачає підстав вважати, що залишення заяви про перегляд справи за нововиявленими обставинами є порушенням його права на доступ до правосуддя.

Інші доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, фактично зводяться до переоцінки доказів, яким судом першої інстанції надана належна оцінка.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, постановленою на підставі норм процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, тому підстави для його скасування відсутні.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції немає.

Керуючись ст. 367, ч. 2 ст. 369, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. ст. 381, 382, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 16 грудня 2024 року.

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.В. Маміна

В.Б. Яцина