Провадження № 6/638/736/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

за участю секретаря Поддубкіної А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Павлов Єгор Олегович про відстрочку виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла зазначена заява. Заява обґрунтована тим, що заочним рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.07.2020 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 716 6897,77 грн, 3% річних у розмірі 40468,31 грн, відсотки за користування грошовими коштами у сумі 492 364,50 грн, а всього 1249520,58 грн. На теперішній час ОСОБА_1 не може виконати рішення суду, оскільки має тяжкі проблеми зі здоров`ям, страждає на ішемічну хворобу серця. ОСОБА_1 часто госпіталізований, йому проведено операції та призначено постійний прийом медикаментів, що свідчить про серйозність захворювання та необхідність постійного медичного нагляду. Фізичні можливості відповідача вкрай обмежені через хворобу серця. З виписки Державного реєстру фізичних осіб платників податків вбачається, що відповідача має низький середьомісячний рівень доходу. З врахуванням вже наявної заборгованості по відкритому виконавчому провадженню сплата щомісячних платежів протягом дванадцяти місяців рівними частинами 10758,06 грн. Військова агресія є надзвичайною обставиною, відповідач не має змоги виконати рішення оскільки продовжуються військові дії та місто зазнає значних пошкоджень та втрат, що прямо впливає на ведення підприємницької діяльності. У зв`язку з чим просить відстрочити виконання рішення суду строк на один рік з дня винесення рішення.

Від представника відповідача (боржника) ОСОБА_1 ОСОБА_3 надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому процесі у Київському районному суді м. Харкова.

Позивач (стягувач) ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

Суд вважає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення судового рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Судом встановлено, що заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.07.2022 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу про стягнення боргу задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за розпискою 716 687,77 грн, три проценти річних: 40 468,31 грн, проценти за користування грошовими коштами: 492 364,50 грн, а всього 1 249 520 (один мільйон двісті сорок дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) грн 58 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму сплаченого судового збору за подання позову у розмірі 8000 грн та подання заяви про забезпечення позову у сумі 352,40 грн, а всього 8352 (вісім тисяч п`ятдесят дві) грн 40 коп.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 26.09.2023 рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.07.2020 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 29.07.2024 заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.07.2020 та постанову Полтавського апеляційного суду від 29.09.2023 залишено без змін.

Положення статті 129-1 Конституції України визначають, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод 1950 року.

Виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч.1 ст.431 ЦПК України).

Згідно ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Як передбачено ч. 4 ст. 435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу, як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Системне тлумачення ст. 435 ЦПК України та ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» дає підстави дійти висновку, що у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, з заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення, при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим та на строк не більше один рік.

Виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

З аналізу наведених норм слідує, що розстрочення або відстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами (правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 796/43/2018, від 19 червня 2019 року у справі № 2-55/10).

Окрім того, під час вирішення питання про відстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з вимогами ст. ст. 78, 81, 435 ЦПК України, саме заявник зобов`язаний довести зазначений предмет доказування, тобто виняткові підстави для відстрочки виконання судового рішення.

Звертаючись до суду з заявою про відстрочку виконання рішення суду ОСОБА_1 вказує, що має низький середньомісячний дохід, про що свідчить виписка з Державного реєстру фізичних осіб платників податків. Так дійсно з вказаного витягу вбачається, що ОСОБА_1 має не великий дохід. Разом з тим, скрутний матеріальний стан не є в розумінні закону виключною обставиною, що зумовлює необхідність відстрочення виконання рішення суду.

Також ОСОБА_1 як підставу для відстрочення виконання рішення суду вказує, що має тяжкі проблеми зі здоров`ям. З наданих медичних виписок дійсно вбачається, що ОСОБА_1 має проблеми зі здоров`ям та проходить лікування. Разом з тим, з наданих виписок вбачається, що ОСОБА_1 почав хворіти з 2011 року, в той час боргові зобов`язання у нього перед позивачем виникли у 2017 році, тобто на момент, коли відповідач брав у борг грошові кошти він знав про наявність у нього захворювань.

Також, сам лише факт введення в Україні воєнного стану не може бути підставою для відстрочення виконання рішення суду.

Воєнний стан це особливий правовий режим, що введений в Україні у зв`язку з повномасштабним вторгнення ЗС РФ на суверенну територію України.

Проте, місто Харків, де проживає ОСОБА_1 не віднесено до зони активних бойових дій.

Доказів того, як саме воєнний стан вплинув на майновий стан ОСОБА_1 чи з інших причин унеможливлює виконання судового рішення, не надано.

Також, суд звертає увагу, що відповідачем не надано жодного доказу, що він намагався добровільно виконати рішення суду та/або врегульовати спір з позивачем.

Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення виконання встановлених законом обов`язків (постанова Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17).

Отже, заявником не доведено обставин, які б надали підстави для відстрочення виконання рішення суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у відстроченні виконання рішення суду.

Керуючись ст. 435 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Павлов Єгор Олегович про відстрочку виконання рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу про стягнення боргу відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Семіряд