Провадження № 2-др/761/352/24
12 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва
головуючого судді Осаулова А.А.
за участю секретаря судових засідань Путря Д.В.
позивачки та її представника: ОСОБА_1 , ОСОБА_2
представників відповідача: ОСОБА_6., ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко Вікторія Вікторівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку квартири, -
Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 27.01.2022 р. у справі №761/18708/21 встановлено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в період з 01 січня 2004 року по 20 лютого 2007 року, визнано за ОСОБА_1 право власності на - 1/2 (одну другу) частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею - 46,8 кв.м., житловою - 29.1 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка - ОСОБА_5 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В жовтні 2024 р. представник позивача звернулась до суду з заявою про ухвалення додаткового рішення, в якій просила визнати право власності за ОСОБА_1 на частку двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею - 46,8 кв.м., житловою - 29.1 кв.м. як частку в спільному сумісному майні набутого за час шлюбу з спадкодавцем.

Представник відповідача подала відзив на заяву, в якому заперечує щодо її задоволення, зазначає, що позовні вимоги ОСОБА_1 були вирішені в повному обсязі, рішення суду набрало законної сили, в апеляційному порядку не оскаржувалось. Звертає увагу, що формулювання позовної вимоги про визнання права власності на частку квартири, як частку в спільному сумісному майні набутого за час шлюбу з спадкодавцем, було відсутнє в первісній позовній заяві.

В судовому засіданні позивач та її представник заяву підтримали, просили її задовольнити.

Представники відповідача заперечили щодо задоволення заяву, зазначили, що аналогічні вимоги є предметом розгляду справи №761/30647/23, яка перебуває на розгляді в Шевченківському районному суді м. Києва.

Вислухавши пояснення присутніх учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Аналізуючи положення статті 270 ЦПК України, необхідно дійти висновку, що додаткове рішення може бути ухвалене лише у випадках і за умов, передбачених частиною першою статті 270 ЦПК України; воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні.

Процесуальним законом визначено вичерпний перелік підстав для ухвалення додаткового рішення, однією з яких є невирішення певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, разом з ухваленням судового рішення у справі (пункт 1 частини першої статті 270 ЦПК України).

За загальним правилом, у судовому рішенні повинні бути розглянуті усі заявлені вимоги, а також вирішено всі інші, в тому числі, процесуальні питання. Неповнота чи невизначеність висновків суду щодо заявлених у справі вимог, а також окремих процесуальних питань є правовою підставою для ухвалення додаткового судового рішення.

Додатковими судовими рішеннями є додаткове рішення, додаткова постанова чи додаткова ухвала, якими вирішуються окремі правові вимоги, котрі не вирішені основним рішенням, та за умови, якщо з приводу позовних вимог досліджувались докази (для рішень, постанов) або вирішені не всі клопотання (для ухвал).

Додаткове судове рішення є невід`ємною складовою основного судового рішення. Тобто додаткове рішення - це акт правосуддя, яким усуваються недоліки судового рішення, пов`язані з порушенням вимог щодо його повноти.

З наведеного вбачається, що додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених законом, і воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви.

Зазначене відповідає роз`ясненням, які містяться у пункті 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 № «Про судове рішення у цивільній справі».

Варто зазначити, що рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 27.01.2022 р. у справі №761/18708/21 набрало законної сили, а суд, ухвалюючи додаткове рішення, не може змінити суті основного рішення.

При цьому, в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває справа №761/30647/23 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Наталія Миколаївна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Н. М., про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя щодо квартири АДРЕСА_1 .

Відтак, поданням заяви про ухвалення додаткового рішення представник позивача фактично хоче змінити суть основного рішення у справі №761/18708/21, яке набрало законної сили, за наявності невирішеного спору між сторонами щодо цього ж майна у справі №761/30647/23, яка розглядається Шевченківським районним судом м. Києва.

З огляду на викладене, заяву представника позивача від 31.10.2024 року про винесення додаткового рішення у цивільній справі 761/18708/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко Вікторія Вікторівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку квартири, потрібно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 260, 270, 353 ЦПК України, суд, -

В и р і ш и в:

Заяву представника позивача від 31.10.2024 року про винесення додаткового рішення у цивільній справі 761/18708/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко Вікторія Вікторівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку квартири, - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників:

Позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , проживаюча в АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя: Андрій Осаулов