Справа № 635/1398524
Провадження № 2-з/635/12/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року с-ще Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Омельник М.М.,

за участю секретаря судового засідання Сліпченко К.С.,

розглянув клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «БРАЙТ-К» - Кононова Ігоря Костянтиновича, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , Приватний нотаріус Николенко Ганна Анатоліївна про витребування доказів до пред`явлення позову,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «БРАЙТ-К» від імені та в інтересах якого діє представник Кононов І.К., звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів до пред`явлення позову (в порядку ч. 3 ст. 84 ЦПК України) та просить суд: витребувати від приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Ніколенко Ганни Анатоліївни копію спадкової справи № 80/2022 після померлої ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання про витребування доказів заявник з посиланням на норми діючого законодавства зазначив, що 23.07.2021 року між АТ «Креді Агріколь Банк» (надалі Первісний кредитор) та ОСОБА_1 (надалі Позичальник) був укладений кредитний договір №1/4153077 (надалі Кредитний договір), відповідно до якого Первісний кредитор надав, а Позичальник отримав кредитні кошти в сумі 100 000,00 гривень строком до 22.07.2026 року (Додаток 3). 05.08.24 року між Первісним кредитором та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «БРАЙТ-К» (надалі Кредитор) укладено Договір відступлення прав вимоги № 2-2021, відповідно до якого Первісний кредитор передав, а Кредитор прийняв право вимоги до ОСОБА_1 , що випливають із умов Кредитного договору (Додаток 4). Відповідно до Договору відступлення Кредитор набув прав кредитора до Позичальника за кредитним договором № 1/4153077 від 23.07.2021 р. (Додаток 5). Первісний кредитор всі обов`язки за Кредитним договором виконав. Станом на теперішній час заборгованість ОСОБА_1 за кредитним договором №1/4153077 від 23.07.2021 року не погашена та становить 117 584,28 гривень. 26.10.2022 року, отримавши від родичів Позичальника непідтверджену інформацію щодо її смерті, Кредитор звернувся за підтвердженням факту смерті та з претензією кредитора до Харківської районної державної нотаріальної контори (Додаток 6). Листом №858,859/01-16 від 20.12.2022 року Харківська районна державна нотаріальна контора повідомила про направлення претензії кредитора за належністю до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області (Додаток7). 18.09.2023 року Кредитор звернувся безпосередньо до приватного нотаріуса Ніколенко Г.А. із запитом щодо претензії кредитора. (Додаток 8). Приватний нотаріус Ніколенко Г.А .повідомила, що дійсно ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкову справу №80/2022 до майна гр. ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , заведено 08.08.2022 року, претензію кредитора зареєстровано у книзі обліку і реєстрації спадкових справ 29.12.2022 року за № 282 та долучено до відповідної спадкової справи (Додаток 9). Однак, розгорнутої відповіді на вищевказані питання Кредитор не отримав. Таким чином, як вбачається витребувана інформація необхідна особі, яка може набути статусу позивача, для звернення до суду з відповідним позовом до спадкоємців боржника. З огляду на викладене ТОВ «ФК «БРАЙТ-К» позбавлено можливості самостійно отримати необхідні відомості про коло спадкоємців після смерті позичальника ОСОБА_1 , а також про успадковане майно для захисту своїх прав та інтересів у судовому порядку. Тому заявник звернувся до суду з відповідною заявою.

Суд вважає, що клопотання заявника про витребування доказів до подання позовної заяви підлягає задоволенню повністю, з наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 1ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу (ч. 4 ст. 84 ЦПК України).

Так, згідно з ч. 1 ст. 116 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Згідно ч. 2 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви (ч. 3 ст. 116 ЦПК України).

Особа, яка подає позовну заяву, вправі очікувати від суду застосування вказаних норм процесуального законодавства, які надають їй право звернення з позовом з можливістю подальшого вирішення процесуальних питань щодо визначення предмета доказування, надання та витребування доказів в установленому порядку.

Застосування принципу пропорційності при здійсненні судочинства вимагає такого тлумачення процесуального закону, яке б гарантувало особі право на судовий захист, зокрема звернення з позовною заявою до суду відповідно до приписів ч. 1 ст. 4 ЦПК, оскільки держава не вправі обмежувати права особи, не маючи на меті захист суспільних інтересів.

Належною є судова процедура витребування доказів від нотаріуса у зв`язку з неможливістю самостійного ознайомлення позивача з матеріалами нотаріальної справи, оскільки вони захищені встановленою законом нотаріальною таємницею і за відсутності у матеріалах справи заяви позивача про відмову та/або відкликання та/або залишення без розгляду клопотання про витребування доказів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 жовтня 2020 року у справі N 148/2383/19 та постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі N 635/9574/18.

Частиною 4ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.04.2020 у справі N 367/6751/18-ц (провадження N 61-23322св19) викладено наступну правову позицію: "Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим (частина перша статті 116 ЦПК України). Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Забезпечення доказів - це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в

сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів. Разом з цим, згідно зі статтею 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом".

Таку ж правову позицію щодо вирішення судами питання про забезпечення доказів висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові 11.03.2020 року у справі N 9901/608/19, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року у справі N 9901/845/18.

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Відтак у суду є підстави отримати/зберегти вищенаведені докази, оскільки щодо цих доказів у суду існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Крім того судом вбачаються обставини того, що заявник не має змоги у позасудовому порядку одержати зазначені докази шляхом подачі заяви нотаріусу (до нотаріального архіву) про ознайомлення з ними, оскільки згідно ч. ч. 1, 7 ст. 8 Закону України "Про нотаріат" нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії.

Згідно абз. 1 ч. 4 ст. 116 ЦПК України забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу.

З матеріалів справи вбачається, поки не встановлено зворотне, що заява про забезпечення доказів має бути подана до Харківського районного суду Харківської області, тобто, за місцем, де повинна бути вчинена відповідна нотаріальна дія.

Згідно ч. 3 ст. 118 ЦПК України заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

Заявник був судом повідомлений про дату, час і місце судового засідання, але від заявника до суду не надходило клопотання про розгляд заяви про забезпечення доказів до пред`явлення позову за його присутності, втім суд вважає, що його неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

Згідно ч. 8 ст. 118 ЦПК України суд, вирішуючи питання про забезпечення доказів, може зобов`язати заявника надати забезпечення відшкодування збитків, що можуть бути заподіяні у зв`язку із забезпеченням доказів.

Враховуючи доводи заявника зазначені у заяві про забезпечення доказів до пред`явлення позову, суд вважає за необхідне не зобов`язувати заявника надавати забезпечення відшкодування збитків, що можуть бути заподіяні у зв`язку із забезпеченням доказів.

Згідно частин 5-7, 11ст. 118 ЦПК України за результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви. У разі задоволення заяви суд в ухвалі зазначає доказ, а також дії, що необхідно вчинити для його забезпечення. Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи. Ухвала про забезпечення доказів (крім забезпечення доказів шляхом допиту свідків, призначення експертизи, огляду доказів) є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 4, 83,

84, 116-118, 258-261, 263, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «БРАЙТ-К» - Кононова Ігоря Костянтиновича про витребування доказів до пред`явлення позову задовольнити.

Витребувати у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Ніколенко Ганни Анатоліївни копію спадкової справи № 80/2022 після померлої ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Докази необхідно надати протягом 5-ти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Якщо ухвала про забезпечення доказів на момент її скасування була виконана повністю або частково - отримані судом докази (показання свідків, висновки експертів тощо) не можуть бути використані в іншій справі.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя М.М.Омельник