ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 644/9310/21 Номер провадження 22-ц/814/3819/24Головуючий у 1-й інстанції Яковенко Н.Л. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
У Х В А Л А

17 грудня 2024 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Одринська Т.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту не проживання разом із спадкодавцем

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Кузьменка Олександра Сергійовича на рішення Київського районного суду м.Полтави від 27 вересня 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Київського районного суду м.Полтави від 27 вересня 2024 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 1/12 частку житлового будинку в АДРЕСА_1 .

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, його в апеляційному порядку оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Кузьменко О.С.

В апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що копію оскаржуваної ухвали позивач засобами поштового зв`язку не отримував, про що свідчить конверт про повернення поштового відправлення за закінченням терміну зберігання. Інших відомостей про отримання позивачем копії оскаржуваного рішення, матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з поважних причин.

Зважаючи на те, що з матеріалів справи вбачається, що строк на апеляційне оскарження пропущений із поважних причин, суд вважає за можливе його поновити.

Проте, апеляційна скарга, не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом, оскільки не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Відповідно до вимог пунктів 4, 5 частини 2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: рішення або ухвала, що оскаржуються; в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Відповідно до вимог пункту 2 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною сьомою статті 43 ЦПК України передбачено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету -у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Всупереч вимог пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги не долучено доказів надіслання копії апеляційної скарги разом із додатками іншим учасникам справи, з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу, а саме ОСОБА_2 .

У апеляційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення судового збору, яке обгрунтовано відсутністю фінансування позивачем, який мобілізований до лав ЗСУ.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення/відстрочення від сплати судового збору, при цьому,ст. 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Положеннями статтей 136 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог ст. ст. 81, 83 ЦПК України, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Визначення майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Тобто можливість особи розпоряджатися своїми коштами та майном повинна враховуватися судами при оцінці фінансового (майнового) стану цієї особи при вирішенні питань, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, представник ОСОБА_1 адвокат Кузьменко О.С. зазначив, що позивач мобілізований до лав ЗСУ та через неможливість налагодити з ним зв`язок, відсутнє фінансування з боку позивача

Апеляційний суд зазначає, що зазначені доводи не можуть бути єдиною та безумовною підставою для відстрочення від сплати судового збору, оскільки н6е підтверджені жодними належними та допустимими доказами.

З огляду на викладене, наведені в апеляційній скарзі доводи представника ОСОБА_1 адвоката Кузьменка О.С. відповідно до статті 8 ЗУ «Про судовий збір» не підлягають до задоволення щодо відстрочення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Київського районного суду м.Полтави від 27 вересня 2024 року.

У зв`язку з викладеним, суд вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення судового збору слід відмовити.

За подання до суду першої інстанції позовної заяви сплаті підлягав судовий збір у сумі 3470,27 грн. Відповідно до розміру задоволених позовних вимог судовий збір складав 297,52 грн, а у частині відмови у задоволенні позову 3172,75 грн.

Згідно частини третьої статті 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки апеляційна скарга подана до суду апеляційної інстанції через підсистему «Електронний суд», розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, необхідно розраховувати із застосуванням понижуючого коефіцієнта 0,8.

Отже, судовий збір за подачу апеляційної скарги в частині оскарження рішення суду складає 3807,3 грн. (3172,75 грн * 150%*0,8).

У зв`язку з чим, апелянту у відповідності до вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір» необхідно сплатити судовий збір в розмірі 3807,30 грн. за банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Полт.обл/тг м.Полтава/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37959255

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0016719

Код класифікації доходів бюджету22030101

Відповідно положень ч.2 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, апеляційна скарга, яка не оплачена судовим збором у встановленому розмірі, залишається без руху з наданням строку, для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна інстанція позбавлена можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати апелянту строк, який не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали, для усунення недоліків.

Керуючись ч. 2 ст.185, ч.2 ст.357, суддя

У Х В А Л И Л А:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Кузьменка Олександра Сергійовича- задовольнити.

Поновити представнику ОСОБА_1 адвокату Кузьменку Олександру Сергійовичустрок на оскарження рішення Київського районного суду м.Полтави від 27 вересня 2024 року.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Кузьменка Олександра Сергійовича про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Кузьменка Олександра Сергійовича на рішення Київського районного суду м.Полтави від 27 вересня 2024 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. В. Одринська