УХВАЛА

12 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 686/3747/24

провадження № 61-15992 ск 24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Хмельницькобленерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькенергозбут», про захист прав споживачів, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

1. В лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом у якому просив визнати дії акціонерного товариства«Хмельницькобленерго» (далі - АТ «Хмельницькобленерго») щодо здійснення йому перерахунку за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01 листопада 2020 року по 30 квітня 2023 року неправомірними, зобов`язати АТ «Хмельницькобленерго» здійснити перерахунок по його особовому рахунку за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з даними показника лічильника, які існували до здійснення перерахунку станом на 30 квітня 2023 року, а саме, показники по тарифній зоні ТІ (ніч) 70163 кВт та по тарифній зоні Т2 (день) 38733 кВт, витребувати від АТ«Хмельницькобленерго» копії актів фіксації перевірки достовірності даних обліку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , на місці їх установлення (на паперових носіях), за період з 01 листопада 2020 року по 30 квітня 2023 року, зобов`язати АТ «Хмельницькобленерго» не здійснювати припинення електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , під час розгляду судової справи, стягнути з АТ «Хмельницькобленерго» на його користь моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн.

2. Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області рішенням від 19 червня 2024 року позов задовольнив частково. Визнав дії АТ «Хмельницькобленерго» щодо здійснення ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , перерахунку за період з 01 листопада 2020 року по 30 квітня 2023 року неправомірними. Зобов`язав АТ «Хмельницькобленерго» здійснити перерахунок по особовому рахунку ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , згідно з даними показника лічильника, які існували до здійснення перерахунку, станом на 30 квітня 2023 року, а саме, показники по тарифній зоні Т1 (ніч) 70163 кВт та по тарифній зоні Т2 (день) 38733 кВт. Стягнув з АТ «Хмельницькобленерго» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1 000,00 грн. Вирішив питання судових витрат.

3. Хмельницький апеляційний суд постановою від 17 жовтня 2024 року апеляційну скаргу АТ «Хмельницькобленерго» задовольнив. Скасував рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 червня 2024 року та ухвалив нове рішення, яким в задоволенні позову відмовив.

4. В грудні 2024 року до Верховного Судунадійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року, в якій скаржник просить скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

5. Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

6. Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

7. Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

8. Пунктом 5 частини шостої статті 19 ЦПК України встановлено, що малозначними справами є справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

9. Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

10. Предметом спору у справі № 686/3747/24 є вимоги споживача комунальних послуг про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії, зокрема, щодо перерахунку по його особовому рахунку, ціна позову (10 000,00 грн) не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 60 = 181 680,00 грн). Тобто зазначена справа є малозначною в силу вимог закону.

11. Водночас касаційна скарга не містить посилань на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

12. Верховний Суд зауважує, що учасники судового процесу мають розуміти, що визначені підпунктами «а», «б», «в», «г» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадки є виключенням із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, оскільки в іншому випадку принцип правової визначеності буде порушено.

13. Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала на те, що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур.

14. У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року), та принципом остаточності судових рішень res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

15. Оскарження в суді третьої інстанції має відбуватися щодо справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, що забезпечує ефективність касаційного провадження.

16. Зазначене відповідає і Рекомендаціям № В (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

17. При цьому застосування передбаченого законодавством порогу ratione valoris (ціна позову) для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою вимогою, враховуючи саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості (рішення ЄСПЛ у справі «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

18. Згідно з положеннями частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

19. Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

20. Враховуючи наведене, оскільки ОСОБА_1 подано касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

21. Крім цього, Верховний Суд звертає увагу на те, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

22. За таких обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 389-392 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Хмельницькобленерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Хмельницькенергозбут», про захист прав споживачів, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 жовтня 2024 року.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді /підпис/ В. В. Пророк

/підпис/ І. В. Литвиненко

/підпис/ Є. В. Петров