КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 грудня 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/15173/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Євграфової Є. П. (суддя-доповідач), Писаної Т. О., Гаращенка Д. Р.

вирішуючипитання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Чернігівській області,

на рішення Голосіївського районного суду міста Києва

від 24 квітня 2024 року

у цивільній справі № 752/7895/24 Голосіївського районного суду міста Києва

за заявою Головного управління ДПС у Чернігівській області,

заінтересовані особи: Акціонерне товариство «Укрексімбанк»,

ОСОБА_1

про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2024 року у задоволенні заяви про розкриття банківської таємниці відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, Головне управління ДПС у Чернігівській області, 26 липня 2024 року безпосередньо до Київського апеляційного суду через засоби поштового зв`язку подало апеляційну скаргу, одночасно порушуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 листопада 2024 року вказану апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки наведені у клопотанні про поновлення строку причини пропуску такого строку визнані неповажними. Запропоновано апелянту звернутися до апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївськогорайонного суду міста Києва від 24 квітня 2024 року , в якій зазначити інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

На виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 22 листопада 2024 року апелянтом подано клопотання про поновлення пропущеного строку, в якій вказує на те, що встановлений законом процесуальний строк для подання апеляційної скарги скаржником пропущено у зв`язку з військовою агресією рф та необхідністю пропусків робочого часу в укритті під час повітряних тривог. Звертає увагу на постанову Верховного Суду від 11 січня 2023 року у справі № 127/27446/20, яка вказує, що «Введення та продовження строку воєнного стану у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України було визначено в законодавчому порядку. Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку має прямий причинний зв`язок із такими обставинами. Якщо процесуальний строк був пропущений до початку війни, питання про його поновлення повинне вирішуватися з урахуванням причин, з яких строк був пропущений, та тривалості пропуску строку до запровадження воєнного стану».

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 350 ЦПК України особа, щодо якої банк розкриває банківську таємницю, або заявник мають право у п`ятиденний строк оскаржити ухвалене судом рішення до апеляційного суду в установленому порядку. Оскарження рішення не зупиняє його виконання.

Розкриття банківської таємниці має незворотній характер, правових наслідків ця норма щодо скороченого строку оскарження не має і поворот виконання в разі скасування рішення суду неможливий. Особливістю такої категорії справ є спеціальний - скорочений строк оскарження.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Голосіївського районного суду міста Києва постановлена 24 квітня 2024 року.

Отже, останнім днем строку подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції є 30 квітня 2024 року включно.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу, документ в електронному вигляді «Рішення іменем України» від 24.04.24 по справі № 752/7895/24 (суддя Слободянюк А. В.), а також (за наявності) прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу Головне управління ДПС у Чернігівській області в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 24.04.2024 23:49:49 (а.с. 35).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2024 року вважається належним чином врученим заявнику 25 квітня 2024 року.

Вперше апеляційна скарга подана 06 червня 2024 року, через 41 день після отримання повного тексту судового рішення, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва.

Як на підставу поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження представник апелянта посилався на те, що оскаржуване рішення отримано ГУ ДПС в Чернігівській області 25 квітня 2024 року та 26 квітня 2024 року начальником управління правового забезпечення розписана резолюція для направлення до розгляду співробітнику відділу супроводження судових спорів ОСОБА_2 та прийнята останнім 29.04.2024 року. Апеляційна скарга невідкладно складена в найкоротший строк, враховуючи вимушено пропущений робочий час в укритті під час повітряних тривог.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 червня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, а саме визнано причини пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними з наданням особі строку для зазначення інших поважних підстав та подання відповідних доказів та надати суду апеляційної інстанції належним чином підтвердити повноваження на представництво інтересів ГУ ДПС у Чернігівській області.

На виконання вимог Київського апеляційного суду скаржником 05.07.2024 року було подано клопотання про поновлення строку, у якому він посилався на ті ж самі підстави, що були зазначені в апеляційній скарзі.

Ухвалою Київського апеляційного суд від 12 липня 2024 року апеляційну скаргу визнано неподаною та повернуто особі, що її подала у зв`язку із відсутністю у підписанта апеляційної скарги повноважень на її підписання.

Повторно апелянт звернувся із апеляційною скаргою 26 липня 2024 року, одночасно порушуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в якій посилається на ті ж самі підстави, що були зазначені під час подання первинної апеляційної скарги, які ухвалою Київського апеляційного суду від 28 червня 2024 року були визнані не поважними.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 листопада 2024 року вказану апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки приведені у клопотанні про поновлення строку причини пропуску такого строку визнані не поважними.

У поданому на виконання ухвали суду клопотанні про поновлення строку причини пропуску заявник не наводить обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання ним, як учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом.

Питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Такі висновки відповідають викладеним в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі №127/2897/13-ц.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року). Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За таких обставин зважаючи на відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Чернігівській області, на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2024 року з підстав, передбачених п. 4, ч. 1 ст. 358 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Чернігівській області, на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2024 року та повернути апеляційну скаргу особі, що її подала.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами надіслати скаржнику.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів

Судді Є.П. Євграфова

Т. О. Писана

Д. Р. Гаращенко