КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 382/1356/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/17705/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Дячук І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Яготинського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Кисіль О.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення пені за прострочення сплати аліментів та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2023 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою на обгрунтування якого зазначила, що з вересня 2006 року позивачка проживала в незареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від спільного сімейного життя сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейне життя в них не склалося, сім`я розпалася. Як убачається з рішення Яготинського районного суду Київської області від 04 березня 2019 року та на сьогоднішній день позивачка проживає разом із сином та матір`ю у будинку АДРЕСА_1 , малолітня дитина перебуває на утриманні позивачки. Позивачка не працює, є інвалідом III групи з 1 липня 2006 року, внаслідок захворювання, пов`язаного з впливом аварії на ЧАЕС, є потерпілою від наслідків аварії на ЧАЄС 1 категорії. В силу захворювання та потреби у постійному лікуванні не має можливості працевлаштуватися. Малолітній ОСОБА_3 перебуває на обліку у Яготинській ЦРЛ та йому встановлений діагноз: вроджений гипотиреоз, фактор по бронхіальній астмі, хр. аденотонзиліт, ДК ЖВП, дифузний нетоксичний зоб- І ст., у зв`язку з чим потребує постійного лікування. Відповідач є працездатним, інших утриманців не має, а тому спроможний надавати матеріальну допомогу на утримання сина.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 04 березня 2019 року стягнуто із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та мешканця АДРЕСА_2 , не працюючого, аліменти на користь позивачки на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/2 частини усіх видів його доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20 вересня 2018 року і до досягнення сином повноліття.

Однак, починаючи з січня 2008 року відповідач ОСОБА_1 взагалі перестав піклуватись про сина, ОСОБА_3 . Весь цей час син проживає з позивачкою, але його батько грошей на утримання свого сина не надає, хоча позивачка продовжує забезпечувати сина, вдягати його, купувати взуття, одяг, продукти харчування, речі для розвитку дитини, ліки. По сьогоднішній день відповідач з позивачкою не спілкується, не телефонує і не приходить провідувати свого сина.

Відтак, батько дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , фактично з січня 2008 року самоусунувся від виконання своїх батьківських обов`язків, залишивши сина позивачці на виховання. Не допомагає матеріально, не турбується про фізичний та духовний розвиток сина. Лише заборгованість по аліментах станом на 01 січня 2023 року становить 210 280,72 грн.

Позивачка є стягувачем за виконавчим листом № 382/1676/18 від 04.03.2019 року Яготинського районного суду Київської області від 04 березня 2019 року про стягнення із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та мешканця АДРЕСА_2 , не працюючого, аліменти на її користь на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/2 частини усіх видів його доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20 вересня 2018 року і до досягнення сином повноліття.

Позивачка отримала довідку-розрахунок заборгованості боржника по аліментах без номера та дати, складений старшим державним виконавцем Голованівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Фудар Світланою Вікторівною. Сукупний розмір заборгованості згідно цієї довідки складає станом на 01 січня 2023 року складає 210 280,72 грн.

З урахуванням наведеного, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів складає: за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року становить 299 816,82 грн.

Тому враховуючи вищевикладене позивачка просила: позбавити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 батьківських прав відносно неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стягнути з ОСОБА_1 на свою користь пеню за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року в розмірі 299 816 ,82 грн. (а.с. 1-4).

03 жовтня 2023 року від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Коваленко Я.О. надійшла зустрічна позовна заява за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

Позов обґрунтовано тим, що позивачу за зустрічним позовом від третіх осіб стала відома інформація, що позивач не являється біологічним батьком неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того сумніви щодо батьківства позивача за зустрічним позовом відносно ОСОБА_3 також підтвердилися з фото неповнолітнього, знайдених у відкритих джерелах в соціальних мережах. Позивач за зустріним позовом підтверджує, що мав періодичні зустрічі з відповідачкою за зустрічним позовом, проте сторони ніколи не проживали разом. Неповнолітнього ОСОБА_3 позивач за зустрічним позовом ніколи не бачив та жодного разу не спілкувався з дитиною.

Оскільки вказані вище обставини стали відомі позивачу за зустрічним позовом тільки у вересні 2023 року, останній звертається до суду з відповідним позовом.

Враховуючи вищевикладене просив виключити запис (відомості) про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 , реєстрація місця проживання: АДРЕСА_3 ) як батька з актового запису про народження дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № 180 від 15 вересня 2006 року, складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції Київської області. Вирішити питання про розподіл судових витрат (т. 1 а.с. 48-52).

03 жовтня 2023 року від представника відповідача - адвоката Коваленко Я.О. надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_2 з котрого вбачається, що відповідач частково заперечував проти первісного позову, виходячи з наступного. Щодо вимоги про позбавлення батьківських прав. ОСОБА_1 звернуся в рамках даної справи з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення запису (відомостей) про батька з актового запису про народження дитини. З огляду на це, у випадку встановлення судовою експертизою наявності кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_1 не буде заперечувати проти позбавлення батьківських прав. В протилежному ж випадку, якщо судовою експертизою буде встановлено відсутність кровного споріднення між відповідачем та дитиною, за таких підстав суд має прийняти рішення про відмову в задоволенні первісного позову повністю.

Щодо вимоги про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, то станом на момент подання відзиву на позовну заяву презюмується, що відповідач є батьком неповнолітнього ОСОБА_3 . З огляду на це позивачка має право на звернення до суду з позовом про стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів. Проте позивачем надано некоректний розрахунок заборгованості зі сплати аліментів за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 СК України заборгованість за аліментами, присудженими у частці від заробітку (доходу), визначається виходячи з фактичного заробітку (доходу), який платник аліментів одержував за час, протягом якого не провадилося їх стягнення, незалежно від того, одержано такий заробіток (дохід) в Україні чи за кордоном.

В період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року Відповідач був офіційно працевлаштований та отримував дохід в ТОВ «НОВАПЕЙ», код ЄДРПОУ - 38324133. Вказані обставини були перевірені державним виконавцем Голованівського ВДВС у Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) і, як наслідок, 27 вересня 2023 року було надано Розрахунок заборгованості зі сплати аліментів з урахуванням вказаної інформації.

Як вбачається із зазначеного розрахунку, відповідач має наступну заборгованість зі сплати аліменти за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року: Січень 2022 року - 1309,00 грн.; лютий 2022 року - 1203,75 грн.; березень 2022 року - 1309,00 грн.; квітень 2022 року - 1309,00 грн.; травень 2022 року - 1309,00 грн.; червень 2022 року - 1309,00 грн.; липень 2022 року - 1372,00 грн.; серпень 2022 року- 1372,00 грн.; вересень 2022 року - 1372,00 грн.; жовтень 2022 року - 1372,00 грн.; листопад 2022 року - 1372,00 грн.; грудень 2022 року - 1094,68 грн.

З огляду на це розрахунок пені, наданий позивачкою ОСОБА_2 в позовній заяві є помилковим, оскільки надавався, виходячи з середньої заробітної плати працівника для даної місцевості на підставі ч. 2 ст. 195 СК України, в той час як відповідач отримував офіційний дохід.

При цьому просив врахувати, що у випадку задоволення зустрічного позову про виключення запису (відомостей) про батька з актового запису про народження дитини унеможливить нарахування пені за первісним позовом взагалі. Орієнтовний розрахунок судових витрат, як зазначено в зустрічному позові, становить 17 573,60 грн.

Враховуючи вищевикладене, просив у випадку підтвердження кровної спорідненості між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 первісний позов задовольнити частково з урахуванням доводів, викладених у відзиві на позовну заяву, а у випадку спростування кровної спорідненості між відповідачем та дитиною в задоволенні первісного позову відмовити повністю. Вирішити питання про розподіл судових витрат (т. 1 а.с. 63-68).

23 жовтня 2023 року від позивачки на адресу суду надійшла відповідь на відзив в якій викладені доводи відповідно до поданої позовної заяви, зокрема, що з вересня 2006 року позивачка проживала в незареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від спільного сімейного життя сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейне життя в них не склалося, сім`я розпалася. За рішенням Яготинського районного суду Київської області від 04 березня 2019 року та на сьогоднішній день позивачка проживає разом із сином та матір`ю у будинку АДРЕСА_1 , малолітня дитина перебуває на утриманні позивачки. Позивачка не працює, є інвалідом III групи з 1 липня 2006 року, внаслідок захворювання, пов`язаного з впливом аварії на ЧАЕС, в силу захворювання та потреби у постійному лікуванні не має можливості працевлаштуватися. Малолітній ОСОБА_3 перебуває на обліку у Яготинській ЦРЛ та йому встановлений діагноз: вроджений гипотиреоз, фактор по бронхіальній асмі, хр. аденотонзиліт, ДК ЖВП, дифузний нетоксичний зоб І ст., у зв`язку з чим потребує постійного лікування, відповідач є працездатним, інших утриманців не має, а тому спроможний надавати матеріальну допомогу на утримання сина.

Вважала, що відповідач та його представник зловживають своїми процесуальними правами та безпідставно звинувачують суд щодо порушень прав на судовий розгляд та доступ до правосуддя (т. 1 а.с. 108-111).

20 листопада 2023 року ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області об`єднано в одне провадження первісний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення пені за прострочення сплати аліментів та зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_2 , третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини (т. 1 а.с. 118).

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення пені за прострочення сплати аліментів, задоволено частково. Позбавлено батьківських прав ОСОБА_1 , у відношенні неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, запис акту про народження № 180 від 15 вересня 2006 року, складений Відділом реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 пеню за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом № 382/1676/18 від 04.03.2019 року в розмірі 165294 гривні 14 копійок. В решті позовних вимог відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави гривні 14 копійок судового збору. Провадження по справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, залишено без розгляду, в зв`язку із заявою представника позивача про залишення даної заяви без розгляду(т. 1 а.с. 185-197).

Не погодившись з рішенням районного суду, 14 жовтня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Коваленко Я.О. подав апеляційну скаргу в якій просив рішення суду першої інстанції в частині стягнення з відповідача на користь позивачки пені за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом № 382/1676/18 від 04.03.2019 року в розмірі 165 294 грн. 14 коп. змінити, стягнувши з відповідача на користь позивачки 16 130 грн. 50 коп. пені, зменшити розмір стягуваного судового збору з 2 864,14 грн. до 1 610, 40 грн., стягнути з позивачки на користь відповідача судові витрати в суді апеляційної інстанції (т. 1 а.с. 201-206).

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що розрахунок пені виконаний помилково, виходячи з середньої заробітної плати працівника для даної місцевості, в той час як відповідач отримував офіційний дохід . При цьому, не було враховано правові позиції Верховного Суду у постановах від 17 листопада 2021 року у справі № 569/14819/19, від 19 січня 2022 року у справі № 711/679/21

11 листопада 2024 року від начальника Служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради Михайліченко Л. до апеляційного суду надійшла заява в якій заявлено про підтримання рішення районного суду з проханням розглянути справу за відсутності представника (т. 1 а.с. 235).

13 листопада 2024 року до апеляційного суду надійшов відзив представника позивачки ОСОБА_2 - адвоката Воробей І.В. в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення районного суду залишити без змін (т. 1 а.с. 237-241).

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Коваленко Я.О. підтримав скаргу і просив її задовольнити. Представник позивачки ОСОБА_2 - адвокат Воробей І.В. заперечував проти скарги і просив її відхилити.

Інші особи, які беруть участь у справі до суду не прибули, про час та місце розгляду справи були сповіщені належним чином, про що у справі є докази. Належне сповіщення апелянта ОСОБА_1 підтвердив його представник - адвокат Коваленко Я.О., факт повідомлення позивачки ОСОБА_2 не заперечував її представник - адвокат Воробей І.В., про що свідчить протокол та звукозапис судового засідання. Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради подала заяву, в якій просила розглянути справу за відсутності представника Служби (т. 1 а.с. 228-235, 246-247 т. 2 а.с. 1).

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 130, ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Рішення Яготинського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року в частині позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 , у відношенні неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, запис акту про народження № 180 від 15 вересня 2006 року, складений Відділом реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області та залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини сторони по справі не оскаржували.

Тому, з огляду на положення ч. 1 ст. 367 ЦПК України в не оскаржуваній частині судове рішення районного суду не було предметом перевірки судом апеляційної інстанції.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 5-6)

Згідно рішення Яготинського районного суду Київської області від 04 березня 2019 року у справі № 382/1676/18 стягнуто із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та мешканця АДРЕСА_2 , не працюючого, аліменти на користь позивачки на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/2 частини усіх видів його доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20 вересня 2018 року і до досягнення сином повноліття. За загально доступними відомостями з ЄДРСР вказане рішення не було оскаржено та набрало законної сили (т. 1 а.с. 7-8).

Згідно рішення Яготинського районного суду Київської області від 19 січня 2021 року, залишеного без змін постановою Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року у справі № 382/940/20 в позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, відмовлено (т. 1 а.с. 9-11).

Сторони по справі мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 (т. 1 а.с. 12, 54).

Позивачка є особою з інвалідністю III групи, внаслідок захворювання, пов`язаного з впливом аварії на ЧАЕС, є потерпілою від наслідків аварії на ЧАЄС 1 категорії (т. 1 а.с.12 зворотна сторона).

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості боржника ОСОБА_1 по аліментах без номера та дати, складена старшим державним виконавцем Голованівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Фудар Світланою Вікторівною, сукупний розмір заборгованості складає станом на 01 січня 2023 року складає 210 280,72 грн. (т. 1 а.с. 13)

Відповідно до паспорта ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 (т. 1 а.с. 55-57).

Згідно розрахунку зі сплати аліментів станом на 27.09.2023 року заборгованість ОСОБА_1 становить 194 245,09 грн. з них: 12421, 54 грн. штрафні санкції та 16529,41 грн., нарахованого виконавчого збору (т. 1 а.с. 70, 72).

Відповідно до протоколу № 8 засідання комісії з питань захисту прав дитини Яготинської міської ради від 27.09.2023 року розгляд питання про доцільність чи недоцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , перенесено на наступне засідання комісії на яке повторно запрошено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 76-81).

Відповідно до протоколу №9 засідання комісії з питань захисту прав дитини Яготинської міської ради від 19.10.2023 року розгляд питання про доцільність чи недоцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , здійснити після встановлення судовою експертизою наявності кровного споріднення між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 98-100).

Як убачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України за №2 від 10 грудня 2019 року. Прізвище: ОСОБА_5 , Власне ім`я: ОСОБА_6 , По батькові: ОСОБА_7 , Дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_6 , Місце Україна, м. Київ, Реєстрація актового запису про народження: актовий запис зареєстровано у реєстрі 11 червня 2013 року 09:39:23 за № 8 реєстратором Відділу Державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Яготинського районного управління юстиції у Київській області. Державна реєстрація проведена відповідно до ст. 126 Сімейного кодексу України, яка визначає умови та процедуру добровільного визнання батьківства (т. 1 а.с. 112).

07 грудня 2023 року ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області призначено по даній справі молекулярно - генетичну експертизу, виконання котрої доручено експертам Київського науково-дослідного експертного криміналістичного центру МВС України (т. 1 а.с. 133-138).

Згідно висновку експерта Київського науково-дослідного експертного криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/111-24/755-БД від 08.05.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 може бути біологічним батьком ОСОБА_3 . Ймовірність даної події складає 99,182 % (т. 1 а.с. 154-163).

Відповідно до висновку затвердженого рішенням Виконавчого комітету Яготинської міської ради № 269 від 09.07.2024 року, доцільно позбавити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 (т. 1 а.с. 177-178).

В судовому засіданні 23 вересня 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Коваленко Я.О. заявив про залишення зустрічного позову без розгляду (т. 1 а.с. 182-184).

Рішення Яготинського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року в частині позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 , у відношенні неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, запис акту про народження № 180 від 15 вересня 2006 року, складений Відділом реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області та залишення без розгляду провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини сторони по справі не оскаржували.

З огляду на положення ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевірив законність судового рішення районного суду в оскаржуваній частині.

Позивачкою заявлено вимогу про стягнення з відповідача 299 816 грн. 82 коп. пені за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 пеню за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом № 382/1676/18 від 04.03.2019 року в розмірі 165 294 гривні 14 копійок, з огляду на розрахунок заборгованості зі сплати аліментів станом на 27 вересня 2023 року.

Колегія суддів перевірила такі висновки районного суду та зазначила наступне.

Згідно із ч.1 ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Згідно зі ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно із частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина 3 статті 181 СК України).

Відповідно до положень статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження».

Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16 відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16 та дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1%. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1%.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Відповідна правова позиція міститься і у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19 (провадження № 61-16670сво19).

Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України)

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (пункт 2 частини другої статті 49 ЦПК України).

Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України).

Сімейні обов`язки є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути перекладені на іншу особу (частина перша статті 15 СК України).

Якщо в результаті психічного розладу, тяжкої хвороби або іншої поважної причини особа не може виконувати сімейного обов`язку, вона не вважається такою, що ухиляється від його виконання (частина третя статті 15 СК України).

Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування наслідків, встановлених цим Кодексом або домовленістю (договором) сторін (частина четверта статті 15 СК України).

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що: «правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)».

Тлумачення вказаних норм свідчить, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів;

розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %;

при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується.

Відповідна правова позиція міститься і в постановах Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 711/679/21 (провадження № 61-18434св21), від 09 листопада 2022 року у справі № 754/4461/21 (провадження 61-5660св22, від 08 березня 2023 року у справі № 461/7406/18(провадження № 61-2009св22) та від 13 травня 2024 рокуу справі № 755/4829/23 (провадження № 61-73св24).

Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Так, з матеріалів справи вбачається, що на підставі рішення Яготинського районного суду Київської області від 04 березня 2019 року у справі № 382/1676/18 стягнуто із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та мешканця АДРЕСА_2 , не працюючого, аліменти на користь позивачки на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/2 частини усіх видів його доходу, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20 вересня 2018 року і до досягнення сином повноліття. За загально доступними відомостями з ЄДРСР вказане рішення не було оскаржено та набрало законної сили (т. 1 а.с.7-8)

Згідно рішення Яготинського районного суду Київської області від 19 січня 2021 року, залишеного без змін постановою Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року у справі № 382/940/20 в позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, відмовлено (т. 1 а.с.9-11).

У справі, яка переглядається судом встановлено, що заборгованість зі сплати аліментів виникла з вини відповідача, що останнім не спростовано, тому позивачка має право на стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Позивач, звертаючи до суду з вказаним позовом, посилалась на те, що відповідач має заборгованість зі сплати аліментів на утримання їх сина та виконала такий розрахунок станом на день подання цього позову до районного суду тобто 17 серпня 2023 року.

Судом першої інстанції за основу розрахунку був обраний наданий відповідачем ОСОБА_1 виконаний державним виконавцем Голованівського ВДВС у Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Романенко Л.І. розрахунок заборгованості зі сплати аліментівстаном на 27.09.2023 року, за яким загальна заборгованість ОСОБА_1 становить 194 245,09 грн. з них: 12421, 54 грн. штрафні санкції та 16529,41 грн., нарахованого виконавчого збору. При цьому заборгованість у заявлений позивачкою період визначена наступним чином: січень 2022 року - 1309 грн.; лютий 2022 року - 1203.75 грн. (1309 грн.-105.25 грн.); березень 2022 року - 1309 грн.; квітень 2022 року - 1309 грн.; травень 2022 року - 1309 грн.; червень 2022 року - 1309 грн.; липень 2022 року - 1372 грн.; серпень 2022 року - 1372 грн.; вересень 2022 року - 1372 грн.; жовтень 2022 року - 1372 грн.; листопад 2022 року - 1372 грн.; грудень 2022 року - 1094,68 грн. (1416.50 грн. - 321.82 грн.); січень 2023 року - 1416.50 грн. (т. 1 а.с.70, 72).

Такий розрахунок державного виконавця станом на 27.09.2023 року позивачка і відповідач не оскаржували.

Тому, розрахунок пені по аліментах за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року належить здійснювати таким чином: січень 2022 року - 5839 грн. 18 коп. (1 309 грн. заборгованості х562 днів х 1%); лютий 2022 року - 6440.06 грн. (1 203.75 грн. заборгованості х 535 днів х 1%); березень 2022 року - 6597.36 грн. (1 309 грн. заборгованості х 504 днів х 1%); квітень 2022 року - 6 204.66 грн. (1 309 грн. заборгованості х 474 днів х 1%); травень 2022 року - 5 798.87 грн. (1 309 грн. заборгованості х 443 днів х 1%); червень 2022 року - 5 406.17 грн. (1 309 грн. заборгованості х 413 днів х 1%); липень 2022 року - 5 241.04 грн. (1 372 грн. заборгованості х 382 днів х 1%); серпень 2022 року - 4 815.72 грн. (1 372 грн. заборгованості х 351 днів х 1%); вересень 2022 року - 4 404.12 грн. (1 372 грн. заборгованості х 321 днів х 1%); жовтень 2022 року - 3 978.80 грн. (1 372 грн. заборгованості х 290 днів х 1%); листопад 2022 року - 3 567.20 грн. (1 372 грн. заборгованості х 260 днів х 1%); грудень 2022 року - 2 506.80 грн. (1 094.68 грн. заборгованості х 229 днів х 1%).

Отже, з відповідача ОСОБА_1 на користь позивачки ОСОБА_2 підлягає стягненню неустойка (пеня), нарахована за період з 01 січня 2022 року по 01 січня 2023 року у розмірі - 60 799.98 грн., однак її розмір значно перевищує сукупний розмір заборгованості по аліментам за цей період -17 119.93 грн.

Частиною дев`ятою статті 7 СК України передбачено, що сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Встановивши, що розмір неустойки (пені) за спірний період значно перевищує сукупний розмір заборгованості за аліментами, врахувавши загальні засади справедливості та розумності регулювання сімейних відносин, суд апеляційної інстанції уважає за необхідне застосувати положення статті 196 СК України та стягнути з відповідача ОСОБА_1 17 119 грн. 93 коп.

У зв`язку з зазначеним, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення районного суду в оскаржуваній частині визначення розміру пені підлягає змініу силу вимог ст. 376 ЦПК України.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з п. 1 ч.3 ст. 133 ЦПК України передбачено, що до витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За змістом ч. 1 ст. 141ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно до частин 1 і 2 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

У разі укладення мирової угоди, відмови від позову, визнання позову відповідачем на стадії перегляду рішення в апеляційному чи касаційному порядку суд у відповідній ухвалі у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення скаржнику (заявнику) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні відповідної апеляційної чи касаційної скарги, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні відповідної апеляційної чи касаційної скарги.

Відповідно до п.п. 3, 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів; а також позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Позивачка ОСОБА_2 надала до позовної заяви посвідчення серія НОМЕР_2 постраждалої особи внаслідок Чорнобильської катастрофи - категорія 1 (т. 1 а.с. 12 зворот).

В підготовчому судовому засіданні судовому засіданні 14 червня 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Коваленко Я.О. зазначив про визнання позову в частині позбавлення батьківських прав та часткового визнання позову в частині стягнення пені за прострочення сплати аліментів, що підтверджується ухвалою суду першої інстанції від 14 червня 2024 року, протоколом та звукозаписом судового засідання (т. 1 а.с. 170-174).

Отже, оскільки позов підлягає задоволенню частково, з відповідача на користь держави слід стягнути 1610.40 грн. (536.80 грн. (50% від ставки 1073,60 грн.) визнана відповідачем і задоволена районним судом вимога про позбавлення батьківських прав + 1073.60 грн. в частині майнових вимог) судового збору за розгляд справи районним судом.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Яготинського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року - змінити в частині стягнення з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , зареєстрованого АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , місце проживання АДРЕСА_1 ) пені за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом № 382/1676/18 від 04.03.2019 року, зменшивши її розмір з 165 294 гривні 14 копійок до 17 119 грн. 93 коп. та судового збору за розгляд справи в суді першої інстанції, зменшивши його розмір з 2 864 грн. 14 коп. до 1 610 грн. 40 коп.

Постанова набирає законної сили негайно з моменту прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення - 13 грудня 2024 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова