ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її дідуся ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне йому майно. Єдиним спадккоємцем за законом є відповідачка ОСОБА_2 , як донька спадкодавця. Проте спадкоємство за законом було змінено складеним ОСОБА_3 заповітом від 15 квітня 2021 року, яким він заповів все належне йому майно онуці, тобто позивачці у справі.

Позивачка зазначає, що про існування заповіту їй стало відомо у січні 2024 року від матері, тобто відповідачки у справі. При зверненні до нотаріуса з питання отримання свідоцтва, їй було відмовлено в зв`язку з пропущенням шестимісячного строку звернення.

Ухвалою від 30 жовтня 2024 року провадження у справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

Судом витребувана з Першої фастівської державної нотаріальної контори інформація щодо спадкової справи ОСОБА_3 , згідно якої встановлено, що спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 спадкова справа не заводилася.

В судове засідання сторони не з`явилися, про день слухання справи повідомлялися судом належним чином.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Мельник Т.О. до канцелярії суду подала письмову заяву про розгляд справи в її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 17.12.2024 до канцелярії суду подала письмову заяву про розгляд справи в її відсутність, позов визнає та просить його задовольнити, в судове засідання з`явитись не має можливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. Оскільки, визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб, суд приймає визнання відповідачем позову.

Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) від 24.04.2023 (а.с.16).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку він фактично прийняв, але не оформив своїх спадкових прав після смерті дружини ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.19,20,21).

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємицею першої черги спадкування за законом являється дочка спадкодавця, тобто відповідачка ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії НОМЕР_2 та копією свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_3 (а.с.14-15).

Факт, що позивачка ОСОБА_1 є донькою відповідачки ОСОБА_2 підтверджується копією свідоцтва про її народження серії НОМЕР_4 та копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 (а.с.10-11) і відповідно онукою спадкоємця ОСОБА_3 .

Проте спадкоємство за законом було змінено складеним ОСОБА_3 15 квітня 2021 року заповітом, яким він заповідав все належне йому майно своїй онуці, а позивачці по справі ОСОБА_1 (а.с.17).

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При зверненні позивачки до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини після померлого дідуся ОСОБА_3 , Постановою державного нотаріуса Першої фастівської державної нотаріальної контори Ленченко Т. від 09 лютого 2024 року, відмовлено ОСОБА_1 у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що належала дружині померлого ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадщину після якої він прийняв, але не оформив свої спадкових прав. Відмова мотивована пропущенням нею шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини (а.с.18).

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом встановлено, що позивачці не було відомо про існування заповіту складеного дідусем ОСОБА_3 на її ім`я, аж до січня 2024 року.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 15, 16, 1218, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , рнокпп НОМЕР_6 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_3 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , рнокпп НОМЕР_7 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці, який обчислювати з моменту набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті дідуся ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М. Ковалевська