Провадження №: 2/755/8723/24
УХВАЛА

про витребування доказів

"11" грудня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

представника позивача - адвоката Костенок А.М.

представника відповідача - адвоката Уварова С.С.

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, в залі суду, в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Костенок Андрія Михайловича, про витребування доказів, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним, визнання відсутніми зобов`язань та третейської угоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним, визнання відсутніми зобов`язань та третейської угоди.

11 грудня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Костенок А.М., у підготовчому засіданні заявив клопотання про витребування доказів, а саме: просив витребувати у Головного управління ДПС України у місті Києві відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору про доходи ОСОБА_3 за період з 01 січня 1996 року по 16 серпня

2022 року.

На обґрунтування клопотання зазначив, що з огляду на повідомлення представником відповідача про втрату оригіналів документів, з метою з`ясування можливості надавати в позику грошові кошти у значному розмірі вважає, що слід витребувати у Головного управління ДПС України інформацію про доходи ОСОБА_3 . Інших можливостей збирання доказової бази позивач не має.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Уваров С.С., проти задоволення клопотання про витребування доказів заперечував, оскільки аналогічне клопотання представника позивача вже розглянуто у попередньому засіданні. При цьому, інформація, за витребуванням якої звертається представник позивача, стосується особи, яка померла, та не була учасником справи.

Суд, вивчивши подане клопотання та матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, доходить такого.

Судом встановлено, що між сторонами виник спір стосовно визнання недійсним договору позики від 16 серпня 2022 року № 16/08-22/ІІ, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відповідно до умов якого ОСОБА_1 отримала у користування грошові кошти в сумі 76 000 000,00 грн строком до 31 березня 2024 року, про що також складено розписку від 16 серпня 2022 року, що становить додаток № 1 до договору.

23 грудня 2022 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 укладено договір відступлення прав вимоги (цесії) № 23/12-22/Ц, відповідно до умов якого ОСОБА_3 відступив ОСОБА_2 право вимоги за договором позики від 16 серпня 2022 року № 16/08-22/П, укладеним між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 у розмірі 76 000 000,00 грн.

Рішенням Третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 03 червня

2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики від

16 серпня 2022 року № 16/08-22/ІІ задоволено в частині стягнення заборгованості у розмірі 76 000 000,00 грн та витрат на сплату винагороди третейського судді у сумі 76 000,00 грн.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 28 червня 2024 року заяву ОСОБА_2 про видачу виконавчого листа на примусове виконання рішення Третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 03 червня 2024 року, задоволено та видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованості за договором позики від 16 серпня 2022 року

№ 16/08-22/ІІ у розмірі 76 000 000,00 грн та витрат на сплату винагороди третейського судді у розмірі 76 000,00 грн, а також стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Обґрунтовуючи клопотання про витребування інформації у Головного управління ДПС України у місті Києві представник позивача посилається на відсутність у ОСОБА_3 та ОСОБА_2 грошових коштів, необхідних для укладення договору позики та договору цесії.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 13 листопада 2024 року частково задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Костенка А.М., про витребування доказів, витребувано у ГУ ДПС у місті Києві інформацію з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого та перерахованого податку, військового збору щодо платника податків ОСОБА_2 , за період з 01 січня 2022 року по

31 грудня 2022 року. У задоволенні вимоги про витребування такої інформації щодо ОСОБА_3 відмовлено.

Також ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 13 листопада 2024 року частково задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Костенка А.М., про витребування доказів, витребувано у ОСОБА_2 :

-оригінал договору позики від 16 серпня 2022 року № 16/08-22/П, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ;

-оригінал додатку № 1 від 16 серпня 2022 року «Розписка про отримання грошових коштів» до договору позики від 16 серпня 2022 року № 16/08-22/П, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ;

-оригінал договору відступлення прав вимоги (цесії) від 23 грудня 2022 року № 23/12-22/Ц, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

-оригінал акту приймання-передачі документів за договором відступлення прав вимоги (цесії) від

23 грудня 2022 року № 23/12-22/Ц, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

11 грудня 2024 року представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Уваровим С.С., до матеріалів справи долучено довідку Деснянського управління поліції Головного управління поліції у місті Києві Національної поліції України від 22 липня 2024 року № , в якій зазначено, що органом поліції зареєстровано звернення ОСОБА_2 від 22 липня 2024 року про виявлення відсутності боргових документів: договору позики від 16 серпня 2022 року № 16/08-22/11, додатку № 1 (розписки) до договору позики від 16 серпня 2022 року № 16/08-22/11, договору відступлення прав вимоги (цесії) від 23 грудня 2022 року № 23/12-22/Ц, акту приймання-передачі документів за договором відступлення прав вимоги (цесії) від 23 грудня 2022 року № 23/12-22/Ц, повідомлення про погашення заборгованості від 02 квітня 2024 року, опису вкладення у цінний лист від 02 квітня 2024 року, накладної Укрпошти від 02 квітня 2024 року № 138: рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення від 10 квітня 2024 року № 138.

У довідці зазначено, що під час перевірки по зверненню обставин, які б вказували, що документи зникли в результаті злочину, не виявлено.

Згідно із частиною першою статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Частиною першою статті 1046 ЦК України встановлено, що позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором.

Таким чином, обов`язковою умовою укладення договору позики є факт передачі грошових коштів від позикодавця до позичальника.

Згідно зі статтею 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

За змістом частин третьої, четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною другою статті 76 ЦПК України встановлено, що ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Статтею 83 ЦПК України встановлено правила подачі доказів.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно із пунктом 2 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Тобто, така процесуальна дія, як витребування доказів судом вчиняється за умови чіткої вказівки у якої саме особи сторона по справі просить витребувати доказ, а також умови неможливості надання таких доказів стороною, яка заявила відповідне клопотання, та надання доказів неможливості їх отримання.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті

83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У частині першій статті 16 Закону України «Про інформацію» надано визначення поняття податкової інформації, а саме - це сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про інформацію» інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, а також інформація, визнана такою на підставі закону. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, якщо інше не встановлено законом.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про захист персональних даних» персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Підпунктом 2.1 пункту 2 розділу VII Порядку обробки персональних даних у базі персональних даних Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 лютого 2015 року № 210, зазначено, що без згоди фізичної особи - платника податків її персональні дані можуть бути надані за рішенням суду.

Таким чином, враховуючи предмет спору у даній справі, обставини справи, відсутність інформації про місцезнаходження договору позики та боргової розписки, а також характер інформації, за витребуванням якої звернувся представник відповідача, відсутність можливості самостійного отримання позивачем такої інформації, суд приходить до висновку про доцільність витребування у Головного управління ДПС України у місті Києві відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору про доходи платника податків ОСОБА_3 .

Відповідно до частин сьомої-десятої статті 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 81, 84, 258, 260, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Костенок Андрія Михайловича, про витребування доказів, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним, визнання відсутніми зобов`язань та третейської угоди, - задовольнити.

Витребувати у Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (код за , адреса місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116) інформацію з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про доходи платника податків ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду міста Києва

(вул. Пластова, 3, м. Київ, 02105) протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі неможливості подання доказів, в тому числі в строк встановлений судом, повідомити про це суд, із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.О. Хромова