Справа №: 148/314/24
Провадження № 2/148/267/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року Тульчинський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Дамчука О.О.,

за участю секретаря Носулько К.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тульчин цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тульчинської міської ради, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулася позивач з вказаним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_3 . Після смерті батька залишилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 . Позивач звернулася до державного нотаріуса Тульчинської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте у нотаріальній конторі повідомили про те, що строк для прийняття спадщини пропущений, запропоновано звернутися до суду для вирішення питання щодо визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Своєчасно звернутися з заявою про прийняття спадщини позивач не змогла, у зв`язку з юридичною необізнаністю, оскільки у зв`язку із веденим воєнним станом на території України, Кабінетом міністрів України строк на прийняття спадщини продовжено більше шести місяців, але відповідні зміни внесені у законодавство не були. Постановою Кабінету міністрів України від 24.06.2022 № 719 визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, тобто в даному випадку строки мали б закінчуватися 18.05.2024 року. Просить визначити додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , терміном на три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

У судове засідання представник позивача, адвокат Кугутюк О.В. надав заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив розглянути справу у відсутності позивача та її представника.

Представник Тульчинської міської ради у судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи у його відсутності за наявними матеріалами у справі, покладається на розсуд суду.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення позову не заперечувала.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судом, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги підлягаючими задоволенню за таких підстав.

Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлений законодавцем у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом статті 1271 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1271 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо : 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Вказана правова позиція висловлена судовою палатою у цивільних справах Верховного суду України, висловленій при розгляді справи № 6-1486цс15.

Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту або спадщини, тощо.

У ч. 1 ст. 5 ЦПК України зазначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно копії свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 24.07.2023 року, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 74 роки.

Згідно Свідоцтва про право власності, ОСОБА_3 на праві приватної власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 .

Згідно Заповіту від 12.12.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Тульчинського нотаріального округу Козловським С.В., ОСОБА_3 усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що буде мати право за законом, заповів дочкам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , в рівних частках кожній.

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 07.06.1975 року, ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками зазначено ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Згідно свідоцтва про одруження серія НОМЕР_3 від 18.02.1995 року, ОСОБА_4 одружилася з ОСОБА_6 , після одруження змінено прізвище на ОСОБА_7 .

Згідно листа Тульчинської державної нотаріальної контори від 08.02.2024 року за № 80/01-16, Тульчинська державна нотаріальна контори на заяву ОСОБА_1 повідомляє, що остання пропустила строк прийняття спадщини, тому пропонується звернутися до суду з заявою про продовження строку прийняття спадщину.

Згідно листа Тульчинської державної нотаріальної контори від 12.03.2024 року за № 183/01-16, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не відкривалась.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Таким чином у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому на праві приватної власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 . 20.12.2008 року ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповів все своє майно дочкам в рівних частинах - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Позивачем не було подано протягом шести місяців з часу відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, у зв`язку з юридичною необізнаністю, щодо строків прийняття спадщини, оскільки згідно постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", після початку війни Кабмін встановив, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, в практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додається ще 4 (чотири) місяці, і загалом буде 10 місяців.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №676/47/21 (провадження №61-8014св22), якою надано оцінку пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», Верховний Суд, надаючи оцінку п. 3 постанови КМУ №164, вважає, що вона суперечить статтям 1270, 1272 Цивільного кодексу України, а тому не підлягає застосуванню.

19 червня 2023 року строки прийняття спадщини в Україні повертаються до довоєнних норм, тобто - дається шість місяців для того, щоб прийняти або відмовитися від спадщини. Це передбачено положеннями постанови Кабміну № 469 від 9 травня 2023 року, які набирають чинності через місяць з дня офіційного опублікування документа (відбулося 18 травня 2023 року в газеті "Урядовий кур`єр"). Даним нормативним актом скасовується одне з положень іншої постанови Кабміну від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану".

Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті батька сплив 18.01.2024 року, а позов до суду вона пред`явила 12.02.2024 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Крім того, суд враховує, що відповідач Тульчинська міська рада та ОСОБА_2 не заперечують проти задоволення позовних вимог.

Оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 5, 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Тульчинської міської ради, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк протягом трьох місяців, достатнім для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відраховувати з моменту набрання рішенням чинності.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.О.Дамчук