справа № 631/921/24
провадження № 2/631/440/24
У Х В А Л А
про заочний розгляд справи
17 грудня 2024 року селище Нова Водолага
Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Трояновської Т. М.,
за участю секретаря судового засідання Семенко А. А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ № 1220271 від 24 травня 2024 року діє адвокат Мякота Тетяна Миколаївна, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб, що був укладений 22 грудня 2018 року між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , й зареєстрований Холодногірським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 668.
Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 27 вересня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач, ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена завчасно відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала, однак скористалась правом, наданим частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, щодо участі у судовому процесі через представника адвоката Мякоти Тетяни Миколаївни.
У судове засідання, призначене на 17 грудня 2024 року, представник позивача адвокат Мякота Тетяна Миколаївна також не з`явилась, проте скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, 04 грудня 2024 року звернулась на адресу суду з клопотанням, що було зареєстроване за вхідним № 8494/24-вх., відповідно до якого вказала, що позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує у повному обсязі, просить слухати справу за її відсутності та відсутності позивача, зазначивши, що проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
Відповідач, ОСОБА_5 , у судові засідання, що були призначені на 17 жовтня 2024 року, 06 листопада 2024 року, 28 листопада 2024 року та 17 грудня 2024 року, не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений завчасно за останньою відомою адресою місця реєстрації, у тому числі у відповідності до частини 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Судові повістки про виклик відповідача були повернуті на адресу суду з відміткою відділення УДППЗ «Укрпошта» «адресат відсутній за вказаною адресою», «за закінченням терміну зберігання».
Крім того, у судові засідання Факс Мохамад викликався у відповідності до приписів частини 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України шляхом розміщення судового оголошення на офіційному вебсайті судової влади України.
Про причини своєї неявки Факс Мохамад, суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності, а також відзив на позовну заяву, у відповідності до статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, не надав, станом розгляду справи не цікавився.
Відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Частиною 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України, частина 4 якої встановлює, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
При цьому положення статті 281 Цивільного процесуального кодексу України роз`яснюють, що про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу, а розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 цього кодексу.
Отже, як визначено у частинах 1 та 2 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач (у разі участі у справі кількох відповідачів стосується їх всіх) належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Крім того, суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд у разі зміни позивачем предмета, підстави позову або розміру позовних вимог задля повідомлення про це відповідача (частина 3 зазначеної вище процесуальної норми права).
У цій справі, принаймні, усі зазначені умови дотримані, а тому суд приходить до висновку про наявність підстав, передбачених статтею 280 Цивільного процесуального кодексу України, щодо проведення заочного розгляду даної справи на підставі наявних у справі доказів
Керуючись статтями 128, 131, 211, 214, 223, 258 260, 261, 280, 281, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд
У справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу здійснювати заочний розгляд справи.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т. М. Трояновська