Провадження № 2/755/778/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" травня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Катющенко В.П., розглянувши за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування спричиненого матеріального збитку, завданого залиттям квартири, грошові кошти в сумі 37 000 грн, а також судовий збір, сплачений за подання даної позовної заяви у розмірі 1 073,60 грн.

Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовує тим, що є власницею та проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Поверхом вище, у квартирі АДРЕСА_2 проживає відповідач ОСОБА_2 . Останній, нехтуючи правилами безпечної експлуатації сантехнічного обладнання, неодноразово допускав з ним недбале поводження, що спричиняло залиття моєї квартири. Так, у вересні 2022 року стався черговий випадок залиття моєї квартири з квартири ОСОБА_2 , внаслідок чого, постраждали коридор, де були ушкоджені вінілові шпалери та стелі та стінах, та підлога (ламінат), туалет - залишилось руда пляма на стіні, вздулась фарба, також пошкодилась кахельна плитка на стінах. У ванній кімнаті вздовж багету залишились руді плями, у кухні на стелі також. Зазначене підтверджується актом обстеження квартири АДРЕСА_1 від 13.09.2022 року, затвердженим начальником ЖЕД № 411 В.Вакуленко . Після зазначеної події намагалась вирішити питання про відшкодування збитків, однак відповідач ухиляється від контактів, не бажає у добровільному порядку відшкодовувати нанесені збитки та залагодити свою провину. Для доведення обсягу нанесених мені збитків нею було замовлено звіт про оцінку збитків, завданих внаслідок затоплення, який складено 29.09.2023 ТОВ «Оцінка трейд». Внаслідок залиття було виявлено наступні пошкодження - коридор, площею 4,6 кв.м.: на стіні, шпалерах сліди від залиття, вид оздоблення - шпалери вінілові, вартість відновлювального ремонту буде складати 5 000 грн.; на стіні руді плями, вид оздоблення - шпалери вінілові, вартість відновлювального ремонту буде складати 5 000 грн.; підлога біля кухні - ушкодження ламінату вартість відновлювального ремонту буде складати 7 000 грн.; в туалеті площею 1,0 кв.м, на стелі (до кухні) руда пляма, здуття водоемульсійної фарби, ушкодження 50%, вартість відновлювального ремонту буде складати 5 000 грн.; на стінах кахельна плітка, вартість відновлювального ремонту буде складати 2 500 грн.; бойлер, вартість ремонту буде складали 2 500 грн.; ванна кімната площею 2,6 кв.м., стеля підшита пластиковою вагонкою, вздовж багету руді плями, вартість відновлювального ремонту буде складати 5 000 грн. ; кухня площею 8,4 кв.м. - на стелі під шпалерами руді плями, вид оздоблення - водоемульсійне фарбування, вартість відновлювального ремонту буде складали 5 000 грн. Таким чином, згідно звіту оцінки їй було нанесено матеріальних збитків, на загальну суму 37 000 грн., які вона бажає стягнути з відповідача. Вказала про те, що внаслідок затоплення квартири настали наслідки, яких вона не бажала, внаслідок безвідповідального ставлення відповідача до обов`язків добросусідства. Є особою похилого віку, змушена була докладати зусиль для нормалізації свого життя та приведення його у звичайне русло, а потім шукати юридичну підтримку, нести додаткові витрати на пошуки оцінщика тощо. Крім того, у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, досі не усунула спричинені відповідачем ушкодження, тобто лише стягнувши з відповідача суму збитків у судовому порядку, зможе привести свою квартиру у нормальний стан.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27.12.2023 відкрито провадження у цій справі за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Копію вказаної ухвали з копією позовної заяви та доданими до неї документами відповідачем отримано не було, а конверт із вказаними документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Позивач копію зазначеної ухвали отримала 08.01.2024, що підтверджується її власноручною розпискою.

Відповідачем до суду відзиву на позов подано не було, позивачем додаткових пояснень, заяв до суду подано не було.

Таким чином, суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Так, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та проживає у квартирі АДРЕСА_1 (а.с.12-16).

13.09.2022 відбулося залиття квартири, що належить на праві власності позивачу ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76,у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт.

Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. №___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.».

Відповідно до Акту від 13.09.2022, складеного комісією ЖЕД № 411 у складі: інженера Дегтяр Ж.Г. , інженера Кузнєцової Н.В. , майстра технічної дільниці Слишинської Л.Г. та затвердженого начальником ЖЕД № 411 Вакуленко В., щодо обстеження квартири АДРЕСА_1 з приводу залиття. Житловий будинок АДРЕСА_5 поверховий, одно під`їздний, зданий в експлуатацію в 1986 році. Квартира АДРЕСА_1 розташована на 3-му поверсі. При комісійному обстеженні встановлено, що в наслідок залиття постраждали квартири АДРЕСА_1 та квартира АДРЕСА_6 .В квартирі АДРЕСА_1 виявлені сліди від залиття, а саме: в коридорі, площею 4,6 кв.м. - на стіні, на шпалерах сліди залиття, вид оздоблення - шпалери вінілові; на стелі руді плями, виз оздоблення - шпалери вінілові; підлога, біля кухні ушкодження ламінату 0,35 кв.м.; в туалеті, площею 1,0 кв.м. - на стелі(до кухні) руда пляма, здуття водоемульсійної фарби, ушкодження 50%; на стінах кахельна плитка; ванна кімната, площею 2,6 кв.м. - стеля підшита пластикою вагонкою, вздовж багету руді плями; кухня, площею - 8,4 кв.м. - на стелі під шпалерами руді плями, вид оздоблення - водоемульсійне фарбування. По приїду аварійної бригади було встановлено, що залиття відбувається з квартири АДРЕСА_2 , яка розташована на 4-му поверсі. Зі слів мешканців, підчас залиття мешканці квартири АДРЕСА_2 були вдома, але доступу не надали. При спілкуванні з мешканцем квартири АДРЕСА_2 , останній своєї провини не визнає, доступу для обстеження сантехнічного обладнання не надав, мотивуючи тим, що у нього все у порядку.

Висновки комісії: залиття квартири АДРЕСА_1 сталося по причині халатного відношення мешканців квартири АДРЕСА_2 до сантехнічного обладнання та інженерних мереж.

Відповідно до Звіту про оцінку збитків, завданих внаслідок затоплення Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЦІНКА ТРЕЙД», зробленого на замовлення ОСОБА_1 29.09.2023 щодо вартості збитків, завданих внаслідок затоплення об`єкта оцінки: вартість збитків, завданих внаслідок затоплення частини квартири загальною площею 72,1 кв.м. (з яких 43,8 кв.м. житлова площа), яка знаходиться за адресою - АДРЕСА_1 , становить 37 000 грн станом на 29.09.2023 (а.с.20-31).

Статтею 13 ЦК України встановлено, що цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За змістом ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

В силу ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як передбачено ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Частиною 1 статті 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України).

Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Із положень ст. 1166 ЦК України слідує, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідальність є наслідком вини та означає законне зобов`язання фізичної або юридичної особи відшкодувати завдані збитки іншій фізичній або юридичній особі згідно із певними правовими принципами та правилами. Це зобов`язання може бути передбачене в угоді (договірне зобов`язання) або в правовій нормі (недоговірне зобов`язання).

За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

В силу ч. 3 ст. 16 ЦК України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частини другої п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що здійснення особою цивільних прав є мірою дозволеної законом або договором поведінки, яка не повинна порушувати права та інтереси інших осіб. Закон забороняє дії осіб, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі.

Право власності є абсолютним правом, яке здійснюється власником на свій розсуд незалежно від волі інших осіб. Одночасно на власника покладаються певні зобов`язання, зокрема витрати, пов`язані з майном, тягар його утримання та охорони. Також власник несе ризик випадкового знищення та пошкодження майна, він не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та інтересам громадян, інтересам суспільства.

В деліктних правовідносинах юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення. До його елементів належать протиправна поведінка завдавача шкоди, настання шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою завдавача шкоди, вина останнього.

При цьому на потерпілого покладається обов`язок доведення факту неправомірної поведінки відповідача, заподіяння ним шкоди та її розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою завдавача шкоди та негативними наслідками. У свою чергу, відповідач має довести відсутність своєї вини у завданні потерпілому шкоди.

Право на звернення до суду гарантується чинним законодавством і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право порушується, не визнається або оспорюється, суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права чи інтереси цієї особи, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Порушене право має бути захищене у спосіб, який установлений законом.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Відповідачем, всупереч зазначених вимог закону, не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що шкоду позивачу завдано не з його вини, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

На підставі частини 1, 5 і 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини першої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до положень статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу ( групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу ( групи доказів).

Судом встановлено, що в результаті халатного відношення мешканців квартири АДРЕСА_2 до сантехнічного обладнання та інженерних мереж, що підтверджується відповідним актом, відбулось залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та позивачці були завдані збитки у розмірі 37 000,00 грн., що підтверджується звітом про оцінку збитків, завданих внаслідок затоплення, складеного оцінювачем ОСОБА_7 ТОВ «ОЦІНКА ТРЕЙД» від 29.09.2023, який є належним доказом, відтак суд доходить до висновку про наявність підстав для покладання на відповідача обов`язку відшкодувати позивачці завдану їй матеріальну шкоду внаслідок пошкодження належного їй майна, спричиненого залиттям квартири.

Таким чином, аналізуючи наявні в матеріалах справи докази суд вважає, що позовні вимоги позивачки про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки в межах даного спору позивачем належними доказами доведено, що шкода, спричинена її майну була спричинена діями відповідача.

З огляду на викладене, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири підлягає задоволенню.

В порядку ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 073,60 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 11, 13, 15, 16, 22, 316, 319, 322, 358, 1166, 1192 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 289, 352-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальні збитки, завдані залиттям квартири у розмірі 37 000 (тридцять сім тисяч) гривень та судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 (шістдесят) копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: