Справа №290/1541/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Лєдньов Д.М. розглянув матеріали заяви ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи Романівської селищної ради Житомирського району, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій зазначив, що 28.06.2024 року в належному йому на праві власності будинку АДРЕСА_1 , відбулась пожежа, внаслідок якої знищено документи, видані на ім`я заявника: паспорт, довідка про присвоєння ідентифікаційного номера, водійське посвідчення, свідоцтво про народження, свідоцтво про право власності на майно, договори тощо.

За результатом звернення до уповноважених інстанцій за вирішенням питання відновлення знищених документів та опрацювання первинних даних, що слугували підставою для їх формування, з`ясовано дані щодо належного визначення по-батькові заявника (раніше ОСОБА_2 ), видано нове свідоцтво про народження, паспорт та картку платника податків на ім`я ОСОБА_1 .

Заявник зауважує, що інші документи відновити не представляється можливим, при цьому, наявні у розпорядженні копії свідчать про необхідність зміни у визначенні по-батькові заявника.

З огляду на викладене, заявник просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є однією і тією ж особою.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Тлумачення ч.1 ст.293 ЦПК свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.

У постанові ВП ВС від 10.04.2019 в справі №320/948/18 зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх установлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішення спору про право.

Статтею 315 ЦПК визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження. Даний перелік не є вичерпним, і у судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення.

У постанові Верховного Суду від 8 грудня 2021 року по справі №464/6696/20 наведено висновок, що «При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито закриває провадження у ній».

Зі змісту поданої заяви слідує, що ОСОБА_1 просить встановити факт тотожності особи, що суперечить вимогам ст.ст. 293, 315 ЦПК України.

В даному випадку суддя звертає увагу, що зміст заяви вказує про можливість поновлення невизнаних прав особи через отримання дублікатів правовстановлюючих документів з подальшим вирішенням питання щодо належності їх особі.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідна норма розуміється і так, що суд відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо заява взагалі не підлягає судовому розгляду.

Викладені заявником обставини не вказують на можливість судового провадження на виконання завдань цивільного судочинства, які полягають справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За таких обставин, суддя відмовляє у відкриті провадженні по справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 186 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи Романівської селищної ради Житомирського району, про встановлення факту, що має юридичне значення.

На ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду може бути подано апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д.М.Лєдньов