Справа № 149/2048/24
Провадження №2/149/686/24
Номер рядка звіту 29
У Х В А Л А

16.12.2024 р. м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Олійника І. В.,

за участі секретаря Янюк А. Й.,

представника відповідача - Поворознюка Б. М., діє на підставі ордера

розглянувши у судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом Хмільницької міської ради Вінницької області до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі- продажу недійсним, скасування реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 15.07.2024 відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 26.11.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання з`явилася ОСОБА_2 , яка надала копію доручення від 07.11.2023, у якому не вказно строк його дії, а також право цього представника приймати участь у судовому засіданні.

Інших заяв чи клопотань, у тому числі щодо розгляду справи у відсутність від позивача не надійло.

Представник відповідача у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, враховуючи повторну неявку представника позивача у судове засідання. Вважає, що ОСОБА_2 не надала документів, що підтверджували б її повноваження на участь у розгляді справи.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про залишення позову без розгляду, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом ст. 237 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України), представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (ч. 1). Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів (ч. 2). Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. 3).

Як визначено у ч. 1 ст. 238 ЦК України представник може бути уповноважений на вчинення лише тих правочинів, право на вчинення яких має особа, яку він представляє.

У дорученні виданому Гнатюк І. В. 23.11.2023 року зазначено вичерпний перелік її прав, який не включає право представляти інтереси Хмільницької міської ради у судовому засіданні під час розгляду даної цивільної справи.

Також вказане доручення не містить строку його дії та подане в копії, яка засвідчена начальником юридичного відділу 13.05.2024, у той час як позов до суду подано 02.07.2024, тобто вказане доручення не стосувалося цивільної справи, що розглядається.

Зважаючи на те, що Гнатюк І. В. не підтвердила своїх повноважень на участь у розгляді даної цивільної справи в якості представника Хмільницької міської ради, а інший представник не з`явився, заяв, клопотань, у тому числі про розгляд справи у відсутності позивача не надійшло, а також враховуючи попередні неявки представника позивача у підготовчі судові засідання, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Так, згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ст.ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно із ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 1, п.п. 1-2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані висновки неодноразово підтверджені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07.08.2020 у справі № 405/8125/15-ц, від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18, від 22.03.2021 у справі № 757/43966/16-ц, від 01.04.2021 у справі № 2-1676/11, від 05.04.2021 року у справі № 524/3347/18, від 19.04.2021 у справі № 675/1714/19.

Повторність неявки належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача є обов`язковою умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги неодноразові заяви представника позивача про відкладення (перенесення) розгляду справи, а також те, що належним чином повідомлений представник позивача не з`являвся у підготовчі судове засідання 15.08.2024, 08.10.2024, 26.11.2024, а також не з`явився у судове засідання 16.12.2024 не подавши заяви про розгляд справи за його відсутності, не забезпечив явку належно уповноваженого представника, а тому наявні підстави визначені п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України для залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов Хмільницької міської ради Вінницької області до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі- продажу недійсним, скасування реєстрації - залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ігор ОЛІЙНИК