Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5051/24
Провадження № 2/279/1872/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М., з секретарем Райвахівською Л.В., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростень, у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №279/5051/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом в якому зазначила, що 03 жовтня 2017 року судовим наказом Коростенського міськрайонного суду Житомирської області у справі №279/3309/17 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини, ОСОБА_3 , в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 28 серпня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття.

Як вбачається з розрахунку заборгованості зі сплати аліментів державного виконавця Другого відділу державної виконавчої служби міста Вінниця Центрального міжрегіонального управління юстиції міністерства юстиції Яни Волковинської, відповідач ОСОБА_2 ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків та має заборгованість по сплаті аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , станом на 01.08.2024 року в сумі 100296,50 гривень.

Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

р = (А1 х 1% х 01) + (А2 х 1% х 02) +(Ап х 1% х Оп), де:

- загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

Ап- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Рп- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Тобто, неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 Сімейного кодексу України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Згідно правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду України від 16.03.2016 року (справа № 6-300цс16) неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість по аліментам за місяць помножена на 1% пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Вказана правова позиція висловлена також в постановах ВСУ № 6-94цс15 від 01.07.2015 року та №6- 1554цс16 від 02 листопада 2016 року, які враховуються судом в порядку ч. 2 ст. 214 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до додатку-розрахунку нарахування неустойки (пені заборгованості по аліментах) за період з 01.08.2018 року по 31.07.2024 року розмір пені становить - 100296,50 грн.

Загальна сума нарахованих аліментів за 2018-2024 роки становить - 100296,50 грн., а заборгованість по неустойці - 100296,50 грн.

Просить стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 - 100296,50 гривень неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 01.08.2018 року по 31.07.2024 року.

24.09.2024 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову.

Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком отримана відповідачем 02.10.2024 року.

У встановлений строк відповідач відзив на позов та будь-яких клопотань, пов`язаних з розглядом справи, не подав.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що судовим наказом виданим Коростенським міськрайонним судом Житомирської області 03.10.2017 року у цивільній справі №279/3309/17, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 28.08.2017 року до досягнення дитиною повноліття.

На підставі вказаного судового наказу державним виконавцем Замостянського відділу державної виконавчої служби міста Вінниця Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області Кушніровим О.І. відкрито виконавче провадження ВП НОМЕР_4 .

З довідки -розрахунку складеного державним виконавцем Другого відділу ДВС м.Вінниця Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції слідує про наявність заборгованості, яка утворилась за період з 01 серпня 2018 року по 31 липня 2024 року, і станом на 31.07.2024 року складає 100296,50 гривень.

Наявність заборгованості тягне відповідальність за прострочення сплати аліментів, передбачену ст.196 Сімейного кодексу України.

Так, згідно ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Таким чином, виходячи зі змісту ст.196 Сімейного кодексу України, суд повинен встановити факт заборгованості за аліментами й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, у її виникненні, та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки.

Відповідач обізнаний про свій обов`язок щодо утримання неповнолітньої дитини, доказів на поважність причин, які унеможливили проводити виплату коштів за виконавчим документом, не подав.

Крім того, обов`язок надавати дитині допомогу (аліменти) батько несе не лише на підставі судового рішення, а з факту народження дитини згідно з вимогами СК України.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі №6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі №6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі №6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі №6-300цс16, та дійшла висновку, що пеня за прострочення сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.

Розмір пені за місячним платежем розраховується наступним чином: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто, заборгованість за місяць Х кількість днів заборгованості Х 1 %.

Провівши розрахунок за вказаною формулою встановлено, що розмір пені, який підлягає стягненню на користь позивача становить 89976, 50 гривень.

Враховуючи, що відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти на корить позивача, з його вини виникла заборгованість зі сплати аліментів, оскільки належних, допустимих та достовірних доказів про те, що несплата аліментів була зумовлена незалежною від нього обставиною, суду подано не було, тому позов підлягає задоволенню на вищевказану суму.

Такий висновок суду узгоджується з висновками Верховного Суду викладених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18.01.2021 у справі №636/3546/17( провадження №61-19793св19) та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.02.2021 по справі №125/2525/18 ( провадження №61-13525св20).

Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню в порядку ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.4, 12, 19, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 274, 279, 354, 355 ЦПК України, ст.196 Сімейного кодексу України, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмір 89976 гривень 50 копійок за період з 01.08.2018 року по 31.07.2024 року.

Звільнити позивача від сплати судового збору на підставі ст. 5 ч.1 п.3 Закону України "Про судовий збір".

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 1211,20 гривень, за ставками судового збору станом на день подання позовної заяви.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач - ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий 03.06.2014 року Коростенським РС УДМС України в Житомирській області, РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя: О.М.Шульга