ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6363/24 Справа № 208/1403/22 Суддя у 1-й інстанції - Івченко Т. П. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

16 грудня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого- судді Халаджи О. В.,

суддів: Косачевської Т.В., Максюти Ж.І.,

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 серпня 2022 року та на додаткове рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 серпня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», треті особи: Приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Завалієв Артем Анатолійович, Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 серпня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», треті особи: Приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Завалієв Артем Анатолійович, Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню задоволено.

Додатковим рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 серпня 2024 року стягнуто з Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», , юридична адреса реєстрації: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок № 1 «Д», на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 000 (вісім тисяч) гривень 00 копійок у відшкодування понесених стороною позивача судових витрат з оплати професійної правничої допомоги.

Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 лютого 2023 року заяву АТ КБ «ПриватБанк» про перегляд заочного рішення від 10 серпня 2022 року залишено без задоволення.

09 травня 2024 року представник Банку звернулась зі скаргою у загальному порядку, в якій просила поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на введення воєнного стану.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 09 вересня 2024 апеляційна скарга Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» була залишена без руху для подання суду доказів отримання ухвали суду першої інстанції від 06.02.2023 року чи докази коли стало відомо про дану ухвалу, а також навести інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження та сплати судового збору у розмірі 2923,20 грн.

Згідно ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано початок.

З матеріалів справи вбачаєтьсяю що ухвалу Дніпровського апеляційного суду від09 вересня 2024 року, АТ КБ «ПриватБанк» отримало в електронному кабінеті 09.09.2024 року о 21:41:20. Останнім днем на виконання ухвали Дніпровського апеляційного суду від 09 вересня 2024 року , було 19 вересня 2024 року.

Станом на 16 грудня 2024 року, вимоги ухвали суду не виконано.

Щодо обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підстав введення воєнного стану, слід зазначити, що апелянтом не наведено та не надано доказів поважності причин пропуску такого строку з цих підстав. При цьому суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII Про правовий режим воєнного стану (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому законами України строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Також слід звернути увагу апелянта на те, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Слід зазначити, посилання апелянта лише на введення воєнного стану на території України, як на підставу пропуску строків на подання апеляційної скарги на рішення суду, не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги без зазначення конкретних обставин, які унеможливили своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою, та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Отже, поновлення пропущеного процесуального строку здійснюється судом, якщо такий пропуск чи неможливість вчинення відповідної процесуальної дії зумовлена саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом. Для поновлення строку недостатньо лише посилання на наявність таких обмежень. Необхідним є наведення конкретних обставин та надання скаржником відповідних доказів на підтвердження їх існування, а також доведення їх впливу на своєчасність реалізації своїх прав.

Таким чином, наведені АТ КБ «ПриватБанк» підстави для поновлення строку не можна вважати поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 серпня 2022 року та додаткового рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 серпня 2022 року.

При цьому апеляційний суд виходить із того, якщо учасники надали суду електронну адресу, зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постанові від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У розумінні норм процесуального права України особа визначивши свої права, реалізує їх за своїм розсудом та розпорядження своїми правами являється одним із основоположних принципів судочинства.

Також, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком цієї особи добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати передбачені процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (§ 35 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S. A. v. Spain», заява № 11681/85).

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Данні положення кореспондуються з положеннями ч.1 ст. 44 ЦПК України, в якій зазначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини вказує на те, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод1950року,має розумітисяу світліпреамбули Конвенції,у відповіднійчастині якоїзазначено,що верховенствоправа єспільною спадщиноюВисоких ДоговірнихСторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява №52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).

Європейський суд з прав людини зазначає, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року заява №236/03).

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми та їх застосування не повинні перешкоджати учасникам провадження використовувати доступні засоби захисту (п. п. 33, 34 рішення ЄСПЛ від 20 червня 2011 року у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимогстатті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Такі ж висновки містяться і в постановах Верховного Суду від 15.04.2021 року у справі №201/11460/19 та від 26 квітня 2021 року у справі №753/7619/19.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛу справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня1989 року).

Відповідно до частини 4 ст. 357, пункту 4 частини 1 ст. 358 ЦПК України, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Оскільки, у визначений судом строк ухвалу суду не виконано, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 серпня 2022 року та на додаткове рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 серпня 2022 року має бути відмовлено.

Керуючись ст. 358 ЦПК України апеляційний суд.

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10 серпня 2022 року та на додаткове рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 серпня 2022 року відмовити.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», треті особи: Приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Завалієв Артем Анатолійович,Шевченківський відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, повернути до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її підписання.

Судді: О.В. Халаджи

Т.В. Космачевська

Ж.І. Максюта