УХВАЛА

25 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 676/6556/20

провадження № 61-13939ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Семенова Сергія Володимировича, на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 березня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 19 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватне акціонерне товариство «Українська пожежно-страхова компанія», про стягнення матеріальних збитків, заподіяних в результаті дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаним вище позовом.

Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області

від 01 березня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 416 300,00 грн майнової шкоди заподіяної у наслідок дорожньо-транспортної пригоди та 4 950,00 грн

у відшкодування витрат за виготовлення акта обстеження.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати зі сплати судового збору у розмірі 4 163,05 грн.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 19 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області

від 01 березня 2024 року змінено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 244 863,00 грн відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 5 234,57 грн витрат на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Держави 2 571,56 грн судового збору за подачу апеляційної скарги.

У жовтні 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Семенов С. В., шляхом формування документа у системі «Електронний суд», звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 березня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 19 вересня 2024 року, у змісті якої просить оскаржувані судові рішення скасувати. За результатами розгляду справи ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовити у повному обсязі.

1. Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки

у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору

у встановлених порядку і розмірі.

До касаційної скарги заявником додано клопотання про звільнення

ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу касаційної скарги у справі.

На обґрунтування клопотання представник ОСОБА_1 - адвокат

Семенов С. В., вказує, що розмір судового збору, що підлягає сплаті за касаційне оскарження судових рішень є непомірно великим для ОСОБА_1 , оскільки місячний дохід останнього становить 7 100,00 грн на місяць. Крім того, донька ОСОБА_1 має проблеми зі здоров`ям та потребує хірургічного втручання, що, в свою чергу, потребує суттєвих фінансових витрат зі сторони заявника.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Згідно із статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, Верховний Суд урахував, що зазначені заявником обставини не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати, оскільки заявником не надано суду касаційної інстанції доказів на підтвердження реального майнового стану (наявність рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо), який перешкоджає заявникові виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

Крім того, заявником до касаційної скарги додано докази на підтвердження стану здоров`я доньки ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , зокрема консультативний висновок «Центру дитячої кардіології та кардіохірургії МОЗ України» від 02 лютого 2024 року, зі змісту якого вбачається рекомендація лікаря у вигляді хірургічної корекції вродженої вади серця у плановому порядку. Новіших доказів на підтвердження стану здоров`я доньки а також розміру витрат на лікування до касаційної скарги заявником не додано.

Саме по собі посилання заявника на розмір доходу а також на необхідність проходження донькою лікування не підтверджує загальний майновий стан заявника.

Таким чином, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції, чинній на момент подання позовної заяви) судовий збір справляється

у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та

у фіксованому розмірі.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 102,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510,00 грн).

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви

і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зі змісту положень пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Заявником оскаржуються судові рішення за результатами задоволення позовної вимоги майнового характеру у розмірі 244 863,00 грн. Відповідно, з урахуванням ціни позову та предмета спору у вказаній справі, за оскарження судових рішень судовий збір підлягає сплаті у розмірі 3 917,80 грн (244 863,00 х 1% х 200% х 0,8).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку

і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

2. Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження також

з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною шостою статті 43 ЦПК України визначено, що процесуальні документи

в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи

в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Семенова С. В., сформована у системі «Електронний суд» та останнім до касаційної скарги додано докази на підтвердження направлення копії касаційної скарги до електронного кабінета користувача системи «Електронний Суд» приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія».

Водночас до касаційної скарги не додано доказів направлення копії касаційної скарги у паперовій формі листом з описом вкладення на адресу ОСОБА_2 . При цьому відомості щодо наявності у ОСОБА_2 електронного кабінета

у розпорядженні Верховного Суду відсутні.

Таким чином, заявнику необхідно: 1) сплатити судовий збір за оскарження судового рішення в касаційному порядку. На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; 2) надати до суду докази надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів іншому учаснику справи -

ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 43, 185, 389, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 5, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Семенова Сергія Володимировича, про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Семенова Сергія Володимировича, на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 березня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 19 вересня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник