Справа № 305/4024/24
Провадження по справі 2-о/305/75/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.12.2024 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Верещак С.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою представника заявниці адвоката Поштак Юстини Степанівни подану в інтересах ОСОБА_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, заінтересовані особи: виконавчий комітет Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, Державний нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори, -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявниці адвокат Поштак Ю.С. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, заінтересовані особи: виконавчий комітет Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, Державний нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори.

В обґрунтування заяви зазначено, що заявниця ОСОБА_1 , є рідною донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про її народження, яке видано Ясінським селищним пунктом бюро ЗАГСу, З0 серпня 1961 року, та про що зроблено актовий запис за № 123. ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про її смерть, та про що виконавчим комітетом Ясінянської селишної ради Рахівського району Закарпатської області, зроблено актовий запис про її смерть за № 23. Після смерті, у відповідності до положень ст. 1269 ЦК Украіни, у визначений законом шестимісячний строк, заявниця з заявою про прийняття спадщини не зверталася, оскільки проживала разом з матір`ю, вела з нею спільне господарство, мали спільний бюджет та побут, та вважала себе такою що прийняла спадщину. Як зазначено вище, заявниця проживала разом з спадкодавцем однією сім`єю, вела за мамою догляд та опікувалася нею. До дня смерті спадкодавця вони проживали однією сім`єю за одною адресою, мали взаємні права та обов`язки, спільний бюджет, який разом використовували для спільних потреб, вели спільне господарство, обробляли земельну ділянку, проводили поточний ремонт будинку, надавали взаємну допомогу, факт спільного проживання зі спадкодавцем підтверджується письмовими доказами, зокрема, актом депутата селищної ради, довідкою виконавчого комітету Ясінянеької селищної ради Рахівського району Закарпатської області, з яких слідує, що заявниця проживала разом зі спадкодавцем однією сім`єю до дня її смерті, довідкою, яка видана ГУ ПФУ в Закарпатській області, з якої слідкує, що ОСОБА_1 отримала допомогу на поховання матері. Для прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , заявниці необхідно встановити факт проживання зі спадкодавцем. Окрім заявниці, інших спадкоємців не має, що підтверджується копією свідоцтва про смерть батька, Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, з якого слідує, що спадкова справа зареєстрована 11.04.2024 року на підставі заяви ОСОБА_1 , та постановою нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із відсутністю факту прийняття спадщини.

Враховуючи наведене, представник заявниці просить, встановити факт постійного проживання однією сім`єю, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі спадкодавцем ОСОБА_2 , з 01 січня 2005 року до дня смерті останньої, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання заявниця та її представник не з`явились, представник заявниці подала до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, заяву підтримали повністю, просила її задовольнити. Крім того, до вказаної заяви додала письмові пояснення свідків (сусідів).

Представник заінтересованої особи Ясінянсько селищної ради Рахівського району Закарпатської області в судове засідання не з`явився, до суду надіслали заяву з проханням розглянути справу за відсутності їх представника та зазначили, що не заперечують проти задоволення вимог викладених у заяві ОСОБА_1 ..

Третя особа, Державний нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори, у судове засідання не з`явилась, завідуюча Рахівської ДНК надала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її участі, вимоги викладені у заяві ОСОБА_1 , підтримала.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 30.08.1961 року батьками заявниці є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 21.03.2011 року, ОСОБА_3 (батько заявниці) помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 32 . Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 14.03.2014 року, ОСОБА_2 (мати заявниці) померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис № 23.

Згідно акту про встановлення факту спільного проживання від 15.05.2024 року, довідки виданої виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради № 1089 від 29.05.2024 року, заявниця ОСОБА_1 постійно проживала разом зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , до дня смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також відповідно до довідки виданої ГУ ПФУ в Закарпатській області від 21.06.2024 року, встановлено, що гр. ОСОБА_1 (заявниця) отримувала 21.03.2014 року, допомогу на поховання померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Окрім того, наведене вище, підтверджується письмовими поясненнями свідків (сусідів заявниці) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , в яких останні зазначили, що заявниця гр. ОСОБА_1 дійсно проживала зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , до дня смерті матері, вели спільний побут, а також заявниця постійно здійснювала догляд за померлою ОСОБА_2 ..

Відповідно до ч. 1 та п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 1 ст. 1298 ЦК України встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заявниця ОСОБА_1 були пов`язані спільним побутом та проживали однією сім`єю до часу відкриття спадщини.

За таких обставин, в судовому засіданні встановлено, що обставини, викладені заявницею у заяві в обґрунтування вимог є достовірними, підтверджені належними та допустимими доказами, сумніву у суду не викликають і вважаються судом доведеними, у зв`язку з чим заява представника заявниці адвоката Поштак Юстини Степанівни подану в інтересах ОСОБА_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 315-319 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву представника заявниці адвоката Поштак Юстини Степанівни подану в інтересах ОСОБА_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, заінтересовані особи: виконавчий комітет Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, Державний нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори, - задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та спадкодавець ОСОБА_2 , 1933 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживали постійно однією сім`єю, за адресою: АДРЕСА_1 , до дня смерті ОСОБА_2 , а саме до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Попова