Провадження № 2/336/3628/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дмитрюк О.В., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

23.10.2024 через систему «Електронний суд» до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшла зазначена позовна заява.

Вивчивши позовну заяву та матеріали, що до неї додані, суд вважає, що провадження у справі не може бути відкрито, у зв`язку з невідповідністю вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав:

Вимоги до форми та змісту позовної заяви передбачені ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частинами першою, третьою 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що «починаючи з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами само представництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією(у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29.12.2019 р. самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Як вбачається із матеріалів справи, позовна заява ПАТ «Запоріжжяобленерго» подана та підписана представником Лєлєковою В.В.. До позовної заяви додано довіреність № 342 від 21.12.2023, яка діє до 31.12.2024 р., згідно якої ПАТ «Запоріжжяобленерго», в особі Генерального директора Гаврилова М.Л., що діє на підставі Статуту, уповноважує ОСОБА_3 представляти інтереси ПАТ «Запоріжжяобленерго», а саме, зокрема: представляти інтереси ПАТ «Запоріжжяобленерго» в усіх судових органах.

Разом з тим, надана довіреність 342 від 21.12.2023, яка діє до 31.12.2024 р., не може бути належним доказом на підтвердження повноважень на підписання позовної заяви за позовом ПАТ «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, згідно з вимогами статей 58, 62 ЦПК України.

До позовної заяви не додано визначених частиною третьою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_4 на подання від імені ПАТ «Запоріжжяобленерго» позовної заяви за правилами самопредставництва за законом або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом).

Суду не додано жодного документу, що посвідчують службове становище і повноваження ОСОБА_4 , який, від імені ПАТ «Запоріжжяобленерго», видав та підписав довіреність на ім`я ОСОБА_3 ..

Також, у відповідності до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Проте, всупереч вимогам цивільно-процесуального законодавства, суду не надано доказів направлення копії позовної заяви з додатками, що до неї додані (згідно опису вкладення), відповідачам ОСОБА_1 і ОСОБА_2 ..

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію - залишити без руху.

Сповістити позивача про необхідність виправити недоліки позову протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали і роз`яснити, що інакше позовна заява вважатиметься неподаною, і буде йому повернена.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Дмитрюк