Справа № 509/6126/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кочко В.К.,

з участю секретаря Савченко М.В.,

розглянувши справу за заявою Комунальної установи "Барабойський психоневрологічний будинок-інтернат" в особі виконуючого обов`язки директора Мудрика О.Б., заінтересована особа: Орган опіки та піклування Дальницької сільської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення факту проживання в Україні

ВСТАНОВИВ:

18.10.2024 р., представник Комунальної установи "Барабойський психоневрологічний будинок-інтернат" в особі виконуючого обов`язки директора Мудрик О.Б. звернувся в суд із заявою про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення факту проживання в Україні.

Представник заявника в судове засідання не з`явився двічі, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи, повідомлявся належним чином.

Так у відповідності до статті 44 ЦПК, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

У постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 5 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 вказано, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, виключно неявка позивача у судові засідання не може слугувати підставою для залишення позову без розгляду, керуючись пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК. Необхідною умовою для вчинення відповідної процесуальної дії є також відсутність у матеріалах справи заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено судом, заявник та його представник в установленому законом порядку повідомлені про дату, час і місце проведення судових засідань, проте у судові засідання не з`явилися, і від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Згідно зі змістом статті 263 ЦПК судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, суд уважає, що наявні правові підстави для застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК, та постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Керуючись стст. 223, 257-258, 353-354 Цивільного процесуального кодексу України

УХВАЛИВ:

Заяву Комунальної установи "Барабойський психоневрологічний будинок-інтернат" в особі виконуючого обов`язки директора Мудрика О.Б., заінтересована особа: Орган опіки та піклування Дальницької сільської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення факту проживання в Україні - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 15 днів з дня постановлення ухвали.

Суддя: Кочко В.К.