Провадження № 2п/205/53/24
УХВАЛА

12 грудня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі: головуючої судді Басової Н.В., за участю секретаря судового засідання Пєтіної К.М.., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду та перегляд заочного рішення суду,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 29.09.2024 позовні вимоги Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України витрати, пов`язані із здійсненням регламентної виплати у розмірі 10985.88 грн, судові витрати.

05 листопада 2024 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 листопада 2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху для усунення недоліків.

29 листопада 2024 року до суду через поштову кореспонденцію надійшла заява від ОСОБА_1 про поновлення строку про перегляд заочного рішення суду.

Заяви мотивовані тим, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи. Про заочне рішення йому стало відомо 07 жовтня 2024 року. Зазначив, що на розгляді в Донецькому апеляційному суді розглядається апеляційна скарга на постанову Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 05.11.2021 року. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 грудня 2024 року прийнято заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду та перегляд заочного рішення суду Позивач у судове засідання не з`явилась, письмово просила розглядати справу без її участі, в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити.

Представник позивача письмова просив суд розглядати заяву без участі представника.

Відповідач у судове засідання не з`явився, письмово просив розглядати заяву без його участі та скасувати заочне рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи 10 червня 2024 року ОСОБА_1 в приміщенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська особисто ознайомився з матеріалами справи, надав клопотання про відкладення розгляду справи, яке було задоволено.

18 червня 2024 року судове засідання по справі на підставі заяви ОСОБА_1 було відкладено. Однак в подальшому відповідач правом на подання відзиву не скористався в судове засідання 26 вересня 2024 року не з`явився.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" (Заява № 3236/03) вказано: ... сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, аналізуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що заявник не вказав достатніх підстав для поновлення строку для оскарження заочного рішення, яке було ухвалено судом..

Згідно ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Оскільки заявником не доведено, що ним було пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 26 вересня 2024 року з поважних причин, у зв`язку з чим заява про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

ЄСПЛ вказав, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), заява N 52854/99, п. п. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України") наголошує на тому, що право на справедливий судовий розгляд повинно тлумачитися з урахуванням принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи й постановлення нового рішення.

Також, відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07.07.89 по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії", зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що "право на суд", одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність та відповідає прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, наведеній, зокрема в його рішенні "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року та інших".

Статтею 284 ЦПК України встановлено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Отже, у випадку подання заяви про перегляд заочного рішення поза межами строку, визначеного ст. 284 ЦПК України, розгляду даної заяви по суті передує питання з`ясування поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення. У випадку наявності поважних причин суд поновлює строк та вчиняє дії, передбачені ст. 286 ЦПК України, а саме невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви.

Згідно ч. 1ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Частиною 3 даної статті передбачено, що в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Оскільки ОСОБА_1 не доведено, що ними було пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 26 вересня 2024 з поважних причин, у зв`язку з чим заява про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 09.11.2021 у справі N 214/5505/16, заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою - сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою.

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення;2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України).

У разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення.

Відтак, приходжу до висновку про відсутність підстав для поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а, відтак, відмовляю у клопотанні про його поновленні, що згідно висновків ВП ВС є підставою для відмови у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 126,127,260,284 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження заочного рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 26 вересня 2024 року - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 26 вересня 2024 року залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику його право на апеляційне оскарження заочного рішення в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В.Басова

.