КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М. МИКОЛАЄВА
Справа № 488/3763/21
Провадження № 2/488/201/24
УХВАЛА

Іменем України

06.11.2024 року м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду м. Миколаєва Чернявська Я.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ТОВ "Перша Миколаївська Управляюча Компанія", про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Корабельного районного суду м. Миколаєва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ТОВ "Перша Миколаївська Управляюча Компанія", про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири.

07.10.2021 року у провадження судді Лазаревої Г.М. надійшли матеріали вказаної позовної заяви ОСОБА_1 та 02.11.2021 р. постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі.

11.05.2023 р. у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_3 у відставку, на підставі розпорядження керівника апарату суду щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи був здійснений повторний автоматизований розподіл судової справи та на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ТОВ "Перша Миколаївська Управляюча Компанія", про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири було передано в провадження судді Чернявської Я.А.

Ухвалою судді Чернявської Я.А. від 11.05.2023 р. дана цивільна справа була прийнята до свого провадження та призначено по справі судове засідання.

З метою розгляду даної заяви судом неодноразово призначалися судові засідання, про які позивач та його представник були повідомлені своєчасно та належним чином, про що свідчать наявні у справі розписки представника позивача про повідомлення про дату судового засідання, а також відмітки на зворотніх поштових повідомленнях.

В судове засідання призначене на 06.11.2024 сторони не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

В судове засідання призначене на 06.11.2024 року позивач та його представник, повідомлені своєчасно та належним чином, не з`явилися. Представник позивача адвокат Хлівицька О.В. надав до суду заяву про відкладення розгляду справи та визнання причин неявки позивача та його представника поважними. До заяви надала скріншот Медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 05.11.2024 без зазначення імені та прізвища пацієнта.

Вивченням матеріалів справи також встановлено, що у судове засідання, яке було призначене на 27.09.2024 р. позивач та її представник адвокат Хлівицька О.В. також не з`явилися. 27.09.2024 р. на електронну пошту суду від представника позивача адвоката Хлівицької О.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням адвоката Хлівицької О.В. на лікарняному з 27.09.2024 р.

Крім того, в судове засідання призначене на 15.08.2024 р. позивач та її представник не з`явилися. Поштовий конверт адресований на адресу позивача ОСОБА_1 повернувся на адресу суду 11.07.2024 р. з відміткою поштаря про відсутність адресата за місцем проживання.

Слід зазначити, що поштові конверти адресовані позивачу ОСОБА_1 про виклик у судові засідання на 27.06.2024 р. та 06.11.2024 р. також повернулися на адресу суду з відміткою про відсутність адресата за адресою проживання.

Відповідно до положень пункту 4 частини 7 статті 128 ЦПК України дата проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за місцем проживання є днем вручення судової повістки.

За такого, за вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Згідно приписів ст. 58, ч.ч. 3, 5 ст.223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

З матеріалів справи вбачається, що заяв про слухання справи за відсутності позивача та/або його представника до суду не надходило.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він вправі подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20), від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19), від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18 (провадження № 61-641св21).

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи тривалість провадження у справі, а також не подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності, суд доходить висновку про залишення позову без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у зв`язку з тим, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку. А відтак, позивач не позбавлений доступу до правосуддя та має право повторно звернутись до суду в установленому законом порядку з таким же самим позовом.

Відповідно до ст. 258 ЦПК України судовими рішеннями є: ухвали; рішення; постанови; судові накази.

Згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Керуючись ст.ст. 13, 223, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ТОВ "Перша Миколаївська Управляюча Компанія", про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, зазначений строк обчислюється з дня вручення їй відповідної ухвали суду.

Суддя Я.А. Чернявська