БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/258/24
Справа № 356/497/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2024 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , про що 29 квітня 2021 року Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зроблено відповідний актовий запис за № 127 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина на виокремлену 1/3 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,8 кв.м., житловою площею 35,1 кв.м.

За життя покійна на випадок своєї смерті зробила письмове розпорядження, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що належало б їй на день смерті, заповідала доньці, ОСОБА_1 .

Позивач, донька покійної, як спадкоємець за заповітом, та спадкоємець першої черги за законом, у визначений законом строк із заявою про прийняття спадщини звернулась до Березанської міської державної нотаріальної контори, де була заведена спадкова справа № 94/2021.

Однак, після ознайомлення з наданими ОСОБА_1 документами, нотаріусом у видачі свідоцтва їй було відмовлено на підставі відсутності оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно. Рекомендовано звернутись до суду.

Так, як вказує позивач, її батькам, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у 1975 році як працівникам радгоспу «Березанський», була виділена квартира АДРЕСА_2 . В даній квартирі батьки позивача проживали до дня своєї смерті. У 1993 році за спільним рішенням адміністрації, Ради трудового колективу, профспілкового комітету радгоспу «Березанський» дана квартира була придбана у приватну власність ОСОБА_4 згідно договору купівлі-продажу, посвідченого Баришівською державною нотаріальною конторою 23.11.1993 року. Однак, при укладанні договору та його посвідченні, у зв`язку з відсутністю на той час законодавства щодо можливості продажу квартир, в текстовому викладенні договору купівлі-продажу було зазначено як купівля-продаж 1/3 частини будинку.

ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача помер, і після його смерті право власності на належну йому (квартиру) 1/3 частину житлового будинку відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом перейшло до матері позивача - ОСОБА_3 . Однак, оригінали даних документів на даний час втрачені, а отже отримати документальне підтвердження свого права на успадковане нерухоме майно, яке в силу ч. 5 ст. 1268 ЦК України належить ОСОБА_1 із часу відкриття спадщини, інакше як за рішенням суду неможливо.

У позовній заяві вказано, що оскільки позивач є спадкоємцем першої черги за законом та за заповітом, у визначений законом термін прийняла спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори, то в силу вимог ст. 1262, 1268 ЦК України, вона право на визнання за нею права власності на спадкове майно, а саме на 1/3 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що належала покійній матері ОСОБА_3 .

Отже, ОСОБА_1 , з врахуванням заяви позивача від 12.09.2024 про зміну предмета позову, просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на майно у спадок, а саме на: квартиру АДРЕСА_3 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

17.07.2024 ухвалою Березанського міського суду Київської області прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалами Березанського міського суду Київської області від 02.10.2024 прийнято заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гонтар Галини Дмитрівни про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно, встановлено строк для подання додаткових доказів - 15 (п`ятнадцять) днів з дня отримання судового рішення. Задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гонтар Г.Д. про витребування доказів, витребувано від Березанської державної нотаріальної контори, адреса: 07541, Київська область, м. Березань, вул. Героїв Небесної Сотні, 16, належним чином завірену копію спадкової справи № 94/2021 від 16.06.2021 після смерті ОСОБА_3 .

04.11.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно, до судового розгляду по суті. Клопотання про виклик свідка задоволено.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що з самого початку володіння спірним майном її батькам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 належала саме відокремлена квартира у трьохквартирному будинку, а не 1/3 частина цього будинку. Інші дві сім`ї, які проживають у цьому ж будинку, є власниками відповідно квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 , а не частин будинку, про що свідчить, зокрема й інформація з Державного реєстру, надана на дослідження суду, а також те, що всі квартири мають різну загальну площу, що не відповідає розумінню рівності частин у разі поділу об`єкту на три частини.

Представник позивача адвокат Гонтар Г.Д. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач Березанська міська рада Київської області належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, до суду не направила свого представника.

Разом з тим, 15.08.2024 до канцелярії суду надійшла підписана заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів І. Мосінзовою заява, датована 31.07.2024, про розгляд справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно, без участі представника Березанської міської ради (а.с. 47).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 дала такі показання: вона багато років знає сім`ю позивачки. З семидесятих років минулого століття і до своєї смерті батьки ОСОБА_1 проживали у цій квартирі. Квартира розташована у трьохквартирному будику і є окремою квартирою. На їхній вулиці - раніше Чехова, а зараз Богатирська, таких будинків багато. Люди, які працювали в радгоспі, отримували в цих будинках квартири, а з часом викупляли їх чи приватизовували. Однак із самого початку це були відокремлені одна від одної квартири в будинку.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідач Березанська міська рада Київської області не скористалася своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подала відзив.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Як передбачено ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, свідка, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стаття 15 ЦК України закріплює право особи на захист цивільних прав та інтересів. Так, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 30.01.1951 сільською радою Старої Оржиці, ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 30.01.1951 було зроблено відповідний актовий запис за № 7. Батько: ОСОБА_4 , мати: ОСОБА_7 (а.с. 8).

Згідно з копією експертного висновку № 056/1371-m від 05.08.2021, наданого Українським бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України, на запит громадянки України ОСОБА_1 від 05.08.2021, останній повідомлено таке: з практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки документальної фіксації розмовних, гіпокористичних і демінутивних варіантів особових імен або субнормативних записів цих імен під впливом фонетичних говіркових особливостей чи графічним впливом російської мови в ситуації контактного білінгвізму. В інших документах фіксувався офіційний варіант цього імені, що призводить до виникнення різних записів у документах однієї особи. З урахуванням зазначеного особові імена ОСОБА_8 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 ) та ОСОБА_9 (свідоцтво про народження ОСОБА_6 , запис мати ОСОБА_7 ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними. Розбіжності виникли внаслідок фіксації в офіційних документах варіантів особового імені ЄВДОКІЯ/розм. ЯВДОХА (див. ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Власні імена людей.Словник-довідник.- К.: Наукова думка, 1996, с. 137; ОСОБА_12 . Словник українських імен.- К.: Довіра, 2005, с. 121-122) (а.с. 9).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 29.04.2021 зроблено відповідний актовий запис за № 127 та Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , копію якого додано до позовної заяви (а.с. 7).

Згідно з Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 5 від 25.11.2021, реєстрація актового запису про шлюб: 23.03.2012, зареєстровано в Реєстрі реєстратором Центральний відділ державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї: 24.07.1971, Київський відділ державної реєстрації актів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 4617. Відомості про чоловіка: ОСОБА_13 , відомості про дружину: ОСОБА_6 , прізвище після реєстрації шлюбу: ОСОБА_14 (а.с. 10).

Як вбачається з копії заповіту, 12.08.2019 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Березанського міського нотаріального округу Київської області Лялик О.В., зареєстровано в реєстрі за № 502. У зв`язку з похилим віком та хворобою (вада зору) ОСОБА_3 та неможливістю прочитати та підписати заповіт, згідно зі ст. 1253 ЦК України заповіт посвідчено в присутності свідків, який ними заповідачу прочитано воголос: ОСОБА_15 , ОСОБА_5 (а.с. 11; 88).

Відповідно до копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 65207253 від 16.06.2021, до Спадокового реєстру внесено реєстраційний запис про реєстрацію спадкової справи № 67831924, норме у нотаріуса: 94/2021, спадкодавець: ОСОБА_3 (а.с. 12).

26.10.2023 за вих. № 464/02-14 державний нотаріус Березанської державної нотаріальної контори Н.Тищенко на звернення ОСОБА_1 щодо видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , роз`яснила, що відповідно до п. 4.15 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. Оскільки у ОСОБА_1 відсутні правовстановлюючі документи на житловий будинок, останній необхідно для визнання права власності на жилий будинок, звернутися до суду (а.с. 13).

Згідно з копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.02.1998, виданого державним нотаріусом Березанської державної нотаріальної контори, на підставі ст. 529 ЦК України спадкоємцями майна ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його дружина ОСОБА_3 , що проживає в АДРЕСА_6 . Спадкове майно, на яке видано свідоцтво, складається з 1/3 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 , на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Баришівською державною нотаріальною конторою 23.11.1993 № 2666 та зареєстрованого в П-Хмельницькому БТІ 3.12.1993 року, інвентаризаційна справа № 4005. Житловий будинок цегляний, розмір житлової площі всього будинку становить 66,5 кв.м., спадкова справа № 15, зареєстровано в реєстрі за № 435. На звороті міститься відмітка про реєстрацію 26.10.1998 за ОСОБА_3 домоволодіння АДРЕСА_1 на праві приватної власності 1/3 частини жилого будинку з відповідною частиною надвірних будівель на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 14).

З копії доданого позивачем технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_2 станом на 16.11.2023, загальна площа становить 52,8 кв.м., житлова площа: 35,1 кв.м., допоміжна( підсобна): 17,7 кв.м. (а.с. 15-17).

До позовної заяви долучено копію будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_6 з внесеними записами про зареєстрованих у вказаній квартирі в різний час осіб (а.с. 19-20).

Відповідно до копії акту оцінки частини будинку, що знаходиться в АДРЕСА_6 , оціночна комісія на підставі розпорядження директора радгоспу «Березанський» від 01.04.1992 № 72 розглянула документи, подані П-Хмельницьким БТІ по питанню технічної характеристики частини будинку в АДРЕСА_6 і балансової її вартості з метою визначення її остаточної вартості комісія встановила: загальна площа будинку: 131,70 кв.м.; житлова площа будинку: 66,50 кв.м.; загальна площа даної частини будинку: 42,30 кв.м.; житлова площа даної частини будинку: 19,90 кв.м, ідеальна доля частини будикну: АДРЕСА_7 (а.с. 52).

На підтвердження своїх тверджень щодо того, що в будинку АДРЕСА_1 є саме квартири, а не частини будинку, ОСОБА_1 долучено до позовної заяви Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 397257008 від 01.10.2024, параметри запиту: права власності, інші речові права, іпотеки, обтяження, адреса/місцезнаходження: АДРЕСА_8 , згідно з яким: квартира, трикімнатна, реєсраційний номер майна: 29126743, за адресою: АДРЕСА_8 , загальна площа: (кв.м.): 85,50, житлова площа (кв.м): 55,20; рік побудови: 1975, номер запису: 1769 в книзі 6, форма власності: приватна спільна сумісна (а.с. 66).

Як стверджує позивач, зазначена вище інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно підтверджує статус будинку АДРЕСА_1 як будинку малоквартирної забудови.

Матеріали справи містять копію акту технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем газопостачання у багатоквартирному будинку від 28.05.2024, адреса виконання робіт: АДРЕСА_6 (а.с. 54); копію технічного паспорта внутрішньобудинкової системи газопостачання у багатоквартирному будинку від 28.05.2024 (а.с. 55); копію рахунку за постачання електричної енергії, адреса постачання: АДРЕСА_6 (а.с. 56); копію рахунку за газ за квітень 2024 та рахунку за послуги з розподілу газу за травень 2024, адреса споживання: АДРЕСА_6 (а.с. 57).

На виконання ухвали Березанського міського суду Київської області від 02.10.2024, державним нотаріусом Березанської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. надано копію спадкової справи № 94/2021, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка містить, зокрема, копію заяви ОСОБА_1 від 16.06.2021 про прийняття спадщини по заповіту після смерті ОСОБА_3 (а.с. 83); копію інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 65206840 від 16.06.2021 (а.с. 86).

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як передбачено ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку (п. 4.15 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 282/20595 від 22 лютого 2012 року).

Як встановлено судом, за свого життя 12.08.2019 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на випадок своєї смерті зробила розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповіла позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка як спадкоємець за заповітом у встановлений законом строк та спосіб прийняла спадщину шляхом подання відповідної заяви до нотаріальної контори.

Також судом встановлено, що ідеальна частка: 1/3 частина будинку АДРЕСА_1 фактично є квартирою АДРЕСА_2 .

Суд дійшов висновку, що спадкові права ОСОБА_1 підлягають судовому захисту, оскільки, враховуючи фактичні обставини цієї справи, позивач позбавлена права захистити відповідні права у позасудовому порядку, відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає таке.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при пред`явленні позову до суду сплатила судовий збір в сумі 3853,50 гривень (а.с. 1).

Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

В силу приписів п. 3 ч. 1 ст. 270, ч. 2 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати . Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 11, 15-16, 328, 392, 1216, 1218, 1220, 1268-1269 ЦК України, ст. 4, 5, 12-13, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 354-356 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Березанської міської ради Київської області про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на майно у порядку спадкування за заповітом, а саме на: квартиру АДРЕСА_3 області, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_9 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: Березанська міська рада Київської області, місцезнаходження: вул. Героїв Небесної Сотні, 1 в м. Березань Броварського району Київської області, .

Повний текст рішення буде складено 12 грудня 2024 року.

Суддя Т. В. Дудар