Справа № 697/2375/23
Провадження № 2/697/150/2024
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Деревенського І.І.

за участю секретаря Задорожнього К.О.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Канівського міськрайонного суду Черкаської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ліплявської сільської ради Черкаського району Черкаської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до Ліплявської сільської ради Черкаського району Черкаської області та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті їй баби ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовної заяви вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 53 роки, померла баба позивча ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на майно, а саме на частину будинку АДРЕСА_1 ; земельну ділянку під будинком та на земельну ділянку частку/пай. Спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 був її син (рідний батько позивача) ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

До даного будинку, позивачка зі своїми батьками приїздила ще за життя баби. Її батьки допомагали бабі по господарству та допомагали утримувати вказаний будинок.

Після смерті баби, позивачка до даного будинку продовжувала приїздити та утримувати будинок разом зі своїм батьком. Після смерті батька, в зв`язку з пандемією, а потім у зв`язку з введенням воєнного стану в країні, майже постійно проживає в даному будинку.

Коли померла ОСОБА_2 позивачка була малолітньою дитиною, а тому нічого не розуміла про вступ у спадщину батьком. ОСОБА_3 за життя розпоряджався оспорюваним майном, а тому позивачка думала, що він успадкував бабине майно належним чином.

Позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а саме вказаного будинку та земельних ділянок, однак отримала відмову нотаріуса в зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. На думку позивача, строк пропустила у зв`язку з пандемією та введення воєнного стану та пропустила термін звернення з заявою до нотаріуса з поважної причини.

Крім того, в будинку після проведення ремонту, позивач знайшла в будинку заповіт, який склала за життя батькова рідна тітка, і рідна сестра бабусі позивача ОСОБА_4 , в якому заповідала належну їй частину будинку АДРЕСА_1 своїм племінникам, а саме батьку позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , що підтверджую копією даного заповіту, що підтверджує те, що даний будинок ніким не успадкований. А батьку позивача як спадкоємцю за законом після смерті його матері - ОСОБА_2 та за заповітом після смерті його рідної тітки ОСОБА_4 повинно належати 1/3 частина вказаного будинку.

На думку позивача, поважною причиною пропущення нею строку подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, є те, що в країні сталася пандемія, її батько помер в пандемію, а потім було введено воєнний стан в країні, про те, що батько позивача не оформив належним спадщину після смерті своєї матері та рідної тітки позивач не знала, бо на той час була ще малолітньою. Крім того позивач не знала, що існує заповіт на ім`я її батька та те, що позивач вважала, що її батько прийняв спадщину шляхом вступу в управління майном. А тому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Зазначена цивільна справа знаходилася в провадженні судді ОСОБА_6 .

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 07.11.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.22-23).

У зв`язку з відпусткою для догляду за дитиною судді Власової Б.В. та відповідно до рішення зборів суддів Канівського міськрайонного суду Черкаської області № 16 від 18.10.2024 було проведено повторний автоматичний розподіл справи.

Згідно протоколу про повторний авторозподіл, справу передано для подальшого розгляду судді Деревенському І. І.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 24.10.2024 справу прийнято до свого провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання на 07.11.2024 (а.с.33).

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 07.11.2024 витребувано у приватного нотаріуса Лагутінської Є.П. інформацію про наявність спадкової справи на майно після смерті ОСОБА_2 (а.с.31-32).

15.11.2024 від приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Лагутінської Є.П. надійшла копія спадкової справи № 44/2023 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 (а.с.41-52).

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, через канцелярію суду направила заяву про розгля справи без її участі. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовільнити в повному обсязі (а.с.36).

Представник відповідача Ліплявської сільської ради Черкаської області сільський голова Сергій Геращенко в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Не заперечує щодо надання додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 35).

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Судовий розгляд справи в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч.1 ст.206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Враховуючи визнання позову відповідачем, суд вважає, що є законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову з огляду на таке.

Так, згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Між сторонами виникли правовідносини щодо прийняття спадщини, яка відкрилася на території Ліплявської сільської ради Черкаського району Черкаської області. Дані питання регулюються нормами цивільного законодавства України та положеннями судової практики, яка визначена з приводу таких питань.

Згідно пункту 1 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7 відносини спадкування регулюються правилами ЦК України якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Враховуючи вищезазначені положення і те, що спірні правовідносини виникли до набрання ЦК України чинності, та строк на прийняття спадщини закінчився до 1 січня 2004 року, при розгляді питання щодо продовження строку на прийнятття спадщини ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 необхідно керуватись положеннями Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР).

Судом встановлено, що в м. Обухів Обухівського району Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 14.07.2023 (а.с.8).

Після її смерті відкрилася спадщина на частину будинку АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 є рідною онукою (зі сторони батька) ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , даний факт підтверджується копією свідоцтва про народження (заповненого російською мовою) серії НОМЕР_2 з якого вбачається, що батьками ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є ОСОБА_3 та ОСОБА_8 (а.с.13).

З копії свідоцтва про народження № НОМЕР_3 від 23.01.1963, вбачається, що батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_7 та ОСОБА_2 (а.с.12).

Факт зміни прізвища позивачки з « ОСОБА_9 » та « ОСОБА_10 » підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 від 27.02.2017 (а.с.14).

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 від 17.06.2021 року вбачається, що у віці 58 років помер батько позивачки ОСОБА_3 (а.с.7).

Відповідно до Постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії №123/02-31/02-14 від 13.09.2023, ОСОБА_1 надано роз`яснення стосовно неможливості отримання свідоцтва на спадщину за законом, у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини (а.с.10).

З копії спадкової справи № 44/2023 вбачається, що 13.09.2023 до нотаріуса звернулася ОСОБА_1 з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частину будинку АДРЕСА_1 . Крім позивача до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався (а.с.41-52).

Згідно зі ст. 525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу.

При спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти, дружина і батьки померлого. За відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, якщо всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і збоку матері (друга черга) (ст.ст.529, 530 ЦК 1963 р.).

Частина 1 ст. 548 ЦК УРСР 1963 р. встановлює, правило - для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою, або застереженням.

Відповідно до ст.549 ЦК Української РСР 1963 р., який був чинний на момент відкриття спадщини внаслідок смерті спадкодавця, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він протягом 6 місяців з дня її відкриття фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, або подав до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, за ст. 549 ЦК УРСР 1963р., як рівнозначні в юридичному розумінні розглядалися два способи прийняття спадщини: 1.фактичний вступ в управління або володіння спадковим майном; 2.подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини.

При цьому під фактичним вступом у володіння спадковим майном розуміються будь-які дії спадкоємця по управлінню, розпорядженню й використанню цього майна, підтриманню його в належному стані.

Отже, щодо спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004р., допускається фактичний вступ у володіння нею.

Відтак, з огляду на зазначену правову норму для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв, а саме вчинив певні передбачені законом дії, які свідчать про його волевиявлення на прийняття спадщини.

Відповідно до п.5 прикінцевих та перехідних положень, ЦК України, який набрав чинності 01.01.2004 року, правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим кодексом.

Таким чином, наданими документами з боку позивачки доведено, що померла ОСОБА_2 була її рідною бабою, але, на час смерті був живий її син, батько позивачки ОСОБА_3 , який і є спадкоємцем першої черги відповідно до ч. 1 cт. 529 ЦК УРСР і який фактично прийняв спадщину, але не оформив спадкових прав.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її ( ч.1 ст.1268 ЦК України).

Згідно ч. 3ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У відповідності до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази як кожний окремо, так і в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, враховуючи також відсутність заперечень щодо предмету позову з боку відповідача, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та задовольнити позовні вимоги, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8, 9, 10, 18, 200, 206, 247, 258, 264, 265, 268, 352-356 ЦПК України, ст..ст.524, 548, 550 ЦК України (в редакції 1963 року), ст.ст. 1217, 1222, 1270, 1272, п. 5 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, Постановою Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Ліплявської сільської ради Черкаського району Черкаської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , додатковий строк, тривалістю в два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її баби ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Обухів, Обухівського району, Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І . І . Деревенський