Провадження № 2/643/686/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Харченко А.М.,

за участю секретаря Іщенко Ю.Д.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів,

в с т а н о в и в:

30.10.2023 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь кошти в сумі 14 490,00 грн., посилаючись на те, що вона пенсіонер за віком, інвалід третьої групи, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з воєнними діями як внутрішньо переміщена особа тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 . У період часу з 26.01.2021 по 28.01.2021 вона здійснила на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 три платежі на загальну суму 14 490,00 грн. Зокрема, 26.01.2021 вона здійснила переказ коштів у сумі 5750,00 грн. на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_2 НОМЕР_1 в АТ КБ «ПриватБанк», призначення платежу: «це за послуги» (в оригіналі російською мовою: «это за услуги»). Вказане підтверджується дублікатом квитанції від 26.01.2021 № 0.0..1. 27.01.2021 вона сплатила 4520,00 грн. на той самий рахунок ФОП ОСОБА_2 з аналогічним призначенням платежу. Це підтверджується дублікатом квитанції від 27.01.2021 № 0.0..1. 28.01.2021 вона сплатила на той самий розрахунковий рахунок кошти в сумі 4220,00 грн. з аналогічним призначенням платежу, що підтверджується дублікатом квитанції від 28.01.2021 № 0.0..1. Сплата вказаних сум коштів відбулася за наступних обставин. У грудні 2020 року вона натрапила на шахрайську фінансову організацію під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » («Quantum System», quantum-system.org), яка передала її реєстраційні дані іншій аналогічній шахрайській організації - «Траст Макворі Кепітал» («Trust Macquarie Capital», trust-m-capital.com). У телефонних розмовах менеджери компанії «Траст Макворі Кепітал» запропонували їй фінансові послуги - розміщення депозитного вкладу. Виконуючи інструкції менеджерів компанії, вона встановила на своєму планшеті додатки, призначені для віддаленого доступу до пристрою, у такий спосіб менеджери отримали повний доступ до керування її банківським рахунком у системі «Приват24». В ході співробітництва з фінансовою організацією «Траст Макворі Кепітал», яка насправді виявилася організованою групою шахраїв, від її імені було вчинено декілька платежів. У грудні 2020 року вона сплатила «вступний платіж» у розмірі 7200,00 грн., а в перших числах січня 2021 року внесла кошти в сумі 98 835,00 грн. на свій «депозитний рахунок» у цій організації. Пізніше, наприкінці січня 2021 року, їй зателефонував менеджер компанії «Траст Макворі Кепітал» і повідомив, що через відсутність договору, начебто з її вини, їй необхідно сплатити на користь компанії «штраф» в еквіваленті 200 доларів США. Оплату необхідно було провести через систему інтернет-банкінгу «Приват24». Оскільки вона ніколи самостійно не користувалася інтернет-банкінгом, цей платіж (як і попередні платежі) здійснювався за допомогою і під керівництвом менеджера компанії «Траст Макворі Кепітал». Тобто вона особисто не заповнювала реквізити платіжного доручення і не бачила, хто є одержувачем платежу. Оплата цього «штрафу» в сумі 5750,00 грн. відбулася 26.01.2021. Як виявилося пізніше, ці кошти насправді були сплачені не на рахунок компанії «Траст Макворі Кепітал», а на рахунок ФОП ОСОБА_2 . Потім менеджер компанії висунув вимогу сплатити 300 доларів США для оплати «фінансового коридору». У протилежному випадку, як він пояснив, виведення її коштів з депозитного рахунку затримається на невизначений час. Процедура оплати відбувалася аналогічним способом. Як пізніше з`ясувалося, сума, приблизно еквівалентна 300 доларам США, була сплачена двома платежами на згадуваний вище рахунок ФОП ОСОБА_2 : 27.01.2021 - у сумі 4520,00 грн., а 28.01.2021 - у сумі 4220,00 грн. З часом вона зрозуміла, що має справу із шахрайською схемою і перестала вкладати кошти у цю «компанію». Їй стало відомо, що фінансових організацій із назвами « ОСОБА_3 » та «Траст Макворі Кепітал» офіційно не існує ані в Україні, ані за кордоном. Від імені цих «організацій» на території України не виступає жоден легітимний суб`єкт господарської діяльності. Стосовно шахрайських дій, вчинених невстановленими особами, причетними до організацій « ОСОБА_3 » та «Траст Макворі Кепітал», наразі триває досудове розслідування у кримінальних провадженнях № 0000146 за ч. 3 ст. 190 КК України, № 0000456 за ч. 3 ст. 190 КК України та № 0000786 за ч. 2 ст. 190 КК України, в яких вона визнана потерпілою. 12.04.2021 вона подала до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області позов до ОСОБА_2 про повернення безпідставно одержаних коштів. У цьому позові вона висувала вимогу про стягнення суми в 14 490,00 грн., сплаченої на користь ФОП ОСОБА_2 за вказаних вище обставин, разом з інфляційними втратами та 3% річних. Правовою підставою позову вона обрала ст. 1212 ЦК України (повернення безпідставно одержаного майна). Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 05.10.2021 у цивільній справі № 176/590/21, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 24.01.2022, у задоволенні її позовних вимог було відмовлено. Суди обох інстанцій дійшли висновку, що одержання відповідачем спірних коштів відбулося в незаборонений законом спосіб; суду не надано доказів на підтвердження того, що спірні кошти одержані відповідачем без достатньої правової підстави. Крім того, суди зазначили, що відповідач ОСОБА_2 не має статусу обвинуваченого чи підозрюваного у кримінальному провадженні; немає також вироку суду, який би підтверджував факт вчинення злочину саме відповідачем ОСОБА_2 чи певною юридичною особою, до якої останній має відношення. В рамках цивільної справи № 176/590/21 відповідач ОСОБА_2 був обізнаний про існування позову і уклав договір зі столичним адвокатом Вовком С.П. про надання правової допомоги саме в цій цивільній справі. Однак, скориставшись своїми процесуальними правами на власний розсуд, відповідач не подав ані відзиву на позов, ані відзиву на її апеляційну скаргу, та й взагалі не надав суду жодних пояснень стосовно спірних правовідносин. Про це зазначено у згадуваних вище судових рішеннях. Вона особисто не знайома з відповідачем, ніколи з ним не зустрічалася і не спілкувалася. У неї з відповідачем ніколи не було і немає дотепер жодних домовленостей (угод, договорів тощо). Жодних послуг відповідач їй не надавав. За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, ОСОБА_2 зареєструвався як фізична особа - підприємець 27.10.2020 із наступними видами діяльності: 41.10 - організація будівництва будівель; 41.20 - будівництво житлових і нежитлових будівель (основний вид діяльності); 42.21 - будівництво трубопроводів; 43.12 - підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.21 - електромонтажні роботи; 43.22 - монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 43.29 - інші будівельно-монтажні роботи; 43.34 - малярні роботи та скління; 43.39 - інші роботи із завершення будівництва; 43.91 - покрівельні роботи; 43.99 - інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у. Однак уже 24.02.2021, тобто менше ніж через чотири місяці, ОСОБА_2 зареєстрував припинення підприємницької діяльності. При пошуку в мережі Інтернет не вдалося знайти веб-сайтів, веб-сторінок, окремих оголошень на форумах або сайтах оголошень, які б містили інформацію про послуги, які надавав ОСОБА_2 у період своєї діяльності як ФОП. Натомість на сайті ТОВ «Чарджбек-Україна» вдалося знайти інформацію про те, що діяльність ФОП ОСОБА_2 була пов`язана з прийомом коштів на користь шахрайських форекс-платформ. У червні 2021 року інформація про шахрайську організацію «Trust Macquarie Capital» була розміщена в розділі «Попередження інвесторам» на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі - НКЦПФР). Наявна на той час інформація містила попередній висновок НКЦПФР із детальним описом «діяльності» проекту. Було зазначено, що кошти жертв переводяться не на рахунки «Trust Macquarie Capital», а на рахунки фізичних осіб - підприємців та товариства з обмеженою відповідальністю, у тому числі ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 06.11.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Від відповідача ОСОБА_2 відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що позивач у період часу з 26.01.2021 по 28.01.2021 здійснила на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 три платежі на загальну суму 14 490,00 грн.

26.01.2021 вона здійснила переказ коштів у сумі 5750,00 грн. на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_2 НОМЕР_1 в АТ КБ «ПриватБанк», призначення платежу: «це за послуги».

27.01.2021 та 28.01.2021 вона сплатила 4520,00 грн. та 4220,00 грн. відповідно на той самий рахунок ФОП ОСОБА_2 з аналогічним призначенням платежу.

Відповідно до п. 22 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі Закон № 1023XII), споживач це фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

В силу положень ч. 1 ст. 2 Закону № 1023XII, законодавство про захист прав споживачів складається з цього закону, ЦК України, ГК України та інших нормативно-правових актів, що містять положення про захист прав споживачів.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 1023XII, нечесна підприємницька практика це будь-яка підприємницька діяльність або бездіяльність, що суперечить правилам, торговим та іншим чесним звичаям та впливає або може вплинути на економічну поведінку споживача щодо продукції.

Як встановлено ч. 1 ст. 19 Закону № 1023XII, нечесна підприємницька практика забороняється. Перелік форм нечесної підприємницької практики не є вичерпним.

В силу положень абзацу 13 ч. 2 ст. 19 Закону № 1023XII, підприємницька лише чітко визначеної (окремої) групи споживачів, особливо вразливих до такої діяльності через їх розумові або фізичні вади, вік чи довірливість, у разі якщо продавець мав об`єктивну можливість передбачити їх поведінку та особливості, має оцінюватися з точки зору середньостатистичного представника такої групи, а також з урахуванням припущення, що, зважаючи на викладені обставини, можливість здійснити свідомий і компетентний вибір відсутня і споживач помиляється при вчиненні правочину щодо обставин, які мають істотне значення.

Частиною 6 ст. 19 Закону № 1023XII встановлено, що правочини, здійснені з використанням нечесної підприємницької практики, є недійсними. Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону № 1023XII захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.

Статтею 22 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлено, що захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч.1 ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч.1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Згідно з п.6 ч. 1 ст. 21 ЗУ «Про захист прав споживачів», крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо: споживачу реалізовано продукцію, яка є небезпечною, неналежної якості, фальсифікованою.

З матеріалів справи вбачається, що спірні грошові кошти у розмірі 14490,00 грн. перераховані позивачем на рахунок відповідача, що вбачається із наданих позивачем копій дублікатів квитанцій. Отримання відповідачем коштів відбулось в не заборонений цивільним законодавством спосіб. Суду не було надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що перерахування грошових коштів відбулося в межах надання фінансових послуг, а саме в межах розміщення депозитного вкладу.

Позивачем не було надано суду жодних доказів на підтвердження того, що вищевказані грошові кошти були отримані відповідачем без достатньої правової підстави.

Факт отримання відповідачем ОСОБА_2 вказаних коштів, що підтверджується наявними у справі дублікатами квитанцій, сам по собі не є належним та допустимим доказом тієї обставини, що відповідач зберігає у себе майно без достатньої правової підстави та зобов`язаний його повернути на користь позивачки.

Так, у даному спорі позивач повинен довести факт застосування наслідків недійсності правочинів, проте такі факти позивачем не доведені належними та допустимими доказами.

Більш того на обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_1 посилається та наголошує, на те, що вона стала заручником шахрайської схеми створеної з однієї сторони незаконними організаціями «Квантум Сістем» та «Траст Макворі Кепітал», а з іншої відповідачем ФОП ОСОБА_2 на рахунок якого вона здійснила грошові перекази.

При цьому позивачка ОСОБА_1 стверджує, що 30 березня 2021 року нею подана заява про вчинення кримінального правопорушення за ознаками складу злочину передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Однак суду не було надано жодних доказів, які б підтверджували факт існування кримінального провадження, де б статус обвинуваченого чи підозрюваного був присвоєний відповідачеві, зокрема, витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що дійсно на теперішній час здійснюється досудове розслідування з урахування підстав, які є предметом розгляду справжніх позовних вимог, чи вироку суду, який підтвердив би факт вчинення злочину саме відповідачем ОСОБА_2 чи певною юридичною особою до якої останній має відношення та який набрав законної сили.

Таким чином, позивачем не було доведено відсутність правової підстави набуття відповідачем грошових коштів у заявленому розмірі 14490,00 грн., не надано жодних належних та допустимих доказів в обґрунтування позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході розгляду справи, а отже позовні вимоги є необґрунтованими.

Крім того, вищезазначені обставини встановлені рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 05.10.2021 та Постановою Дніпровського апеляційного суду від 24.01.2022.

Частиною першою ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цих Кодексом.

Враховуючи вищенаведене, підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів суд не знаходить і в задоволенні позову відмовляє у повному обсязі за його необґрунтованістю.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 264-265, 279 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Харченко А.М.