Справа № 373/1023/24
Номер провадження 2-во/373/29/24
УХВАЛА

про виправлення описки в ухвалі суду

25 жовтня 2024 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Залеської А.О.,

розглянувши заяву представниці позивача ОСОБА_1 адвокатки Панкратової Лесі Миколаївни про виправлення описки в ухвалі суду від 23.07.2024, постановленої у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором позики,

установив:

07.05.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідачки ОСОБА_2 на свою користь заборгованість за договором позики (борговою розпискою) від 12.11.2021, а саме: 637077,00 грн основний борг; 470050,00 грн проценти за весь час користування коштами. Також просить стягнути з відповідачки судовий збір.

14.05.2024 ухвалою суду відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

23.07.2024 у підготовчому засіданні постановлено ухвалу про залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору чоловіка відповідачки, - ОСОБА_3 .

Підставою для постановлення відповідної ухвали стало те, що при обговоренні питань, передбачених ст. 197 ЦПК України, зокрема: про склад учасників справи у підготовчому засіданні суд з`ясував, що борг по розписці частково повертав ОСОБА_3 . За твердженням представника відповідачки саме він ( ОСОБА_3 ) брав у ОСОБА_1 готівкові кошти у позику, а розписку писала дружина. Така мотивація викладена у третьому абзаці описової частини ухвали суду від 23.07.2024. Поряд з цим в останньому реченні цього абзацу зазначено, що відповідні обставини визнав позивач.

Вказана ухвала постановлена з ініціативи суду, оскільки сторона відповідача отримавши відзив на позовну заяву та під час підготовчого засідання не заявила клопотання про зміну та/або розширення складу учасників справи.

12.08.2024 до суду надійшла заява представника позивача про виправлення описки в ухвалі Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 23.07.2024.

В цій заяві представник просила змінити третій абзац описової частини ухвали суду, виклавши його в іншій редакції, а саме: «У підготовчому засіданні при вирішенні питань, передбачених ст. 197 ЦПК України, у тому числі щодо складу учасників справи, суд з`ясував, що проценти за користування коштами сплачував ОСОБА_3 . Вказані обставини відповідач визнав. Крім того, за твердженням представника відповідачки саме ОСОБА_3 і брав у ОСОБА_1 готівкові кошти в позику, а розписку писала дружина».

Заява мотивована тим, що, ознайомившись зі змістом ухвали були виявлені суттєві описки. Так, позивач у позові чітко виклав обставини та підтвердив у судовому засіданні належність відповідачки, вказавши, що гроші в позику брала саме ОСОБА_2 . Ті обставини, на які посилається відповідачка та її представник, а саме, що не вона, а її чоловік ОСОБА_3 брав кошти у позивача за розпискою, позивач не визнавав. А отже суд помилково вказав протилежне в ухвалі. Також, суд помилково зазначив у цьому ж абзаці ухвали про з`ясування судом тих обставин, що чоловік відповідачки повертав борг по розписці, оскільки в судовому засіданні позивач не заперечував лише того факту, що ОСОБА_3 частково сплачував проценти за користування коштами, що не є тотожним поняттю поверненню основної суми боргу.

Судове засідання по питанню виправлення допущеної в ухвалі суду описки не проводилось.

У відповідності до положень ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Вивчивши зміст заяви про виправлення описки в ухвалі суду, дослідивши протокол та звукозапис підготовчого судового засідання, судом встановлено наступне.

Описка та арифметична помилка у судовому рішенні може бути виправлена судом, якщо вона є очевидною і її виправлення не змінює суті прийнятого рішення. Виправлення описки не можна допускатися у спосіб заміни цілих формулювань у змісті рішення на інший текст, який пропонує ініціатор виправлення описки.

В ухвалі суду дійсно допущено очевидну описку та вказано про визнання позивачем обставин, на які посилається відповідачка у відзиві на позов та її представник в судовому засіданні, а саме, що ОСОБА_3 , а не відповідачка нібито отримав грошові кошти (позику) від позивача. Те, що наспраді позивач не визнавав таких обставин підтверджується звукозаписом судового засідання від 23.07.2024. Ця помилка допущена з технічних причин під час виготовлення повного тексту ухвали з використанням як шаблонного документу в іншій справі.

Таким чином, необхідно внести виправлення у третій абзац мотивувальної частини ухвали та виключити останнє речення: «Вказані обставини позивач визнав».

Разом з тим, суд залишає без задоволення вимогу представниці позивача замінити слова у цьому абзаці: «суд з`ясував, що борг по розписці повертав ОСОБА_3 », наступним виразом: «суд з`ясував, що проценти за користування коштами сплачував ОСОБА_3 ».

У даному випадку суд вжив загальне поняття боргового грошового зобов`язання, визначене в розписці, яким є: по-перше - 16100 доларів США як сума позики, яку позичальник (відповідачка) зобов`язалася повернути до 01.05.2022; по друге - 483 доларів США, що становить 3 % від суми позики, які вона ж зобов`язалась сплачувати до першого числа кожного наступного місяця.

Суд свідомо не конкретизував, яку саме частину з двох грошових зобов`язань за борговою розпискою, та у якій мірі виконував чоловік відповідачки - ОСОБА_3 , оскільки це може бути встановлено лише під час розгляду справи по суті.

Крім цього, посилання в процесуальній ухвалі суду на обставини які з`ясовувались під час обговорення питань про склад учасників справи має значення виключно для викладу мотивів вчинення судом процесуальної дії по залученню судом до участі у справі третьою особою ОСОБА_3 , що не звільняє жодну із сторін від доказування відповідних обставин по суті спору в розумінні положень ст.82 ЦПК.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269, ст. 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представниці позивача ОСОБА_1 адвокатки Панкратової Лесі Миколаївни про виправлення описки задовольнити частково.

Виправити описку в ухвалі Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2024 року, а саме: виключити з абзацу третього описової частини ухвали останнє речення: «Вказані обставини позивач визнав».

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя А.О. Залеська