Номер провадження 2/229/2261/2024

У Х В А Л А

Іменем України

28 жовтня 2024 р.

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Погрібна Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Соледарської міської ради Бахмутського району Донецької області про визнання права власності на нерухоме майно,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до Соледарської міської ради Бахмутського району Донецької області про визнання права власності на нерухоме майно, в якому просить визнати за ним право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 55,4 кв.м, житловою площею 39,7 кв.м.

Позовна заява повинна відповідати вимогам статей 175 - 177 ЦПК України.

З позовної заяви вбачається, що позивач є власником 1/6 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 , в якій знаходився оригінал свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.02.2003 р. Проте, у позивача відсутній оригінал вищевказаного документу, оскільки документ залишився за вищевказаною адресою, при цьому м. Соледар Бахмутського району Донецької області є окупованою територію та у зв`язку з бойовими діями в м. Соледар зруйновані житлові будинки. Отже, позивач вважає, що оригінал свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.02.2003 р. втрачений, що позбавляє його можливості підтвердити право власності на частину вищевказаного житла.

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на житло від 23.08.1993 р., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 є співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

З копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.02.2003 р. вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_3 є спадкоємцями майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкове майно, на яке видано свідоцтво, складається з 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивачем надано копію витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 25.02.2003 р. з якого вбачається, що у приватній спільній сумісній власності знаходиться квартира за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_2 та ОСОБА_3 належить по 1/6 частини вищевказаної квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Враховуючи, що рішення у справі може вплинути на права або обов`язки ОСОБА_3 , тому останню необхідно залучити до участі у справі в якості третьої особи, і що підлягає уточненню.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем заявляється вимога майнового характеру.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн. з урахуванням оцінки майна станом на 2003 р.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до пункту 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року, незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до підпункту 1 пункту 1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", - у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Разом з тим, позивачем всупереч вищевказаних вимог не зазначено ціну позову та не додано копію експертного висновку про вартість спірного рухомого майна, що позбавляє суд визначити суму судового збору, яка підлягає стягненню за подання вказаного позову, і що підлягає уточненню.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Керуючись ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя

ухвалив:

позовну заяву залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути вказані недоліки позову у десятиденний строк з дня отримання позивачем ухвали і роз`яснити, що інакше позов буде визнано неподаним і повернут позивачам.

На ухвалу може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали в частині щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя Н.М. Погрібна