КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 752/2986/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Шаламай Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Кравченко Ксенії Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року про призначення судової земельно-технічної експертизи у складі судді Мазура Ю.Ю.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі житлового будинку та земельної ділянки що є у спільній частковій власності, припинення спільної часткової власності та визначення порядку користування земельною ділянкою,-

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2023 році ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі, що є у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності та визначення порядку користування земельною ділянкою.

У листопаді 2023 року до суду надійшло клопотання від представника відповідачки ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення судової земельно-технічної експертизи, в якій просив на вирішення експертів поставити питання: «Які можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою площею 600 кв. м., яка надана під індивідуальну забудову з врахуванням Рішення Виконавчого Комітету Кагановичської районної Ради депутатів трудящих від 15 грудня 1950 року № 1958 «Про надання індивідуальної забудови гр. ОСОБА_4 », та розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у випадку виділення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в натурі, кожній, по 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 згідно позовних вимог по справі № 752/2986/23, з урахуванням забезпечення можливості подальшої приватизації ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельних ділянок які будуть надані їм в користування за результатами встановлення порядку користування земельною ділянкою вказаною вище, та з урахуванням можливості встановлення для забезпечення прав та інтересів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельних сервітутів?».

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року клопотання представника відповідачки про призначення судової земельно-технічної експертизи - задоволено. Призначено у справі №752/2986/23 судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6). Витрати за проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 . Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст. ст. 385, 384 КК України, зобов`язавши надати суду відомості про внесення до Державного реєстру атестованих судових експертів. У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №752/2986/23, провадження у справі №2/752/1001/24.

В апеляційній скарзі адвокат Кравченко К.М. в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвалиГолосіївського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року, просить скасувати її і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що про існування клопотання поданого відповідачкою про призначення судової будівельно-технічної експертизи, ні позивачці ні її представнику відомо не було. Оскільки в такому разі, позивачка скористалась би своїми процесуальними правами і подала свої заперечення (пояснення) щодо питань які поставлені на вирішення в даному клопотанні.

Посилається на те, що запропонований варіант поділу житлового будинку відповідає часткам співвласників у праві власності, всі приміщення кожної частини житлового будинку залишаються за їх функціональним призначенням. Будівельні роботи для встановлення такого поділу приміщень в натурі не потребуються. Згідно проведеної земельно-технічної експертизи, запропоновано також єдиний можливий варіант поділу земельної ділянки.

Вважає, що запропонований судовим експертом варіант поділу земельної ділянки, не буде порушувати прав відповідачки з врахуванням особливості забудови досліджуваної земельної ділянки з врахуванням поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами з врахуванням Рішення Виконавчого Комітету Кагановичської районної Ради депутатів трудящих від 15 грудня 1950 року № 1958 «Про надання індивідуальної забудови гр. ОСОБА_4 », та розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує, що в оскаржуваній ухвалі суд, жодним чином не вказав, у зв`язку з чим суд прийшов до висновку призначення повторної чи додаткової - судової експертизи, при наявності вже існуючої експертизи в матеріалах справи. Суд першої інстанції не обґрунтував в чому полягають саме сумніви у суду, щодо висновків викладених в судовій експертизі № 08/25-21-23 від 28 березня 2023 року складеного судовим експертом, які призвели до ухвалення повторної експертизи в даній справі.

Крім того позивачка просить встановити порядок користування земельною ділянкою яка розташовано під житловим будинком, оскілки - земельна ділянка не перебуває у власності сторін, а отже суд поставивши перед судовим експертом (в оскаржуваній ухвалі) питання - щодо встановлення можливих сервітутів земельної ділянки - вийшов за межі позовних вимог, так як це не є предметом позову і не відповідає нормам матеріального права.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Коновал Д.В. в інтересах ОСОБА_2 , просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року - без змін.

Зазначає, що оскаржувана ухвала є законною та обґрунтованою.

У судовому засіданні адвокат Кравченко К.М. в інтересах ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримала й просила її задовольнити, адвокат Коновал Д.В. в інтересах ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст. 367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ч. 1, 2, 5 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ч. 2 ст. ст. 103 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно зі ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Згідно з ч. 2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно пункту 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі: Інструкція № 53/5, у чинній редакції на момент вирішення процесуального питання), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно з пунктом 3.6 Інструкції N 53/5 у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Таким чином, повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судові експертизі.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

В ухвалі про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта (ч. 2 ст. 113 ЦПК України).

Відповідно до матеріалів, позивачем долучено до справи висновок № 08/25-21-23 від 28 березня 2023 року складений судовим експертом Черніним О.Я. за результатами проведеної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи щодо предмету спору у цивільній справі № 752/2986/23 (79-111 т.1).

Зі змісту цього доказу вбачається, що висновок експерта був складений для пред`явлення його суду, а експерт був обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст. 384, 385 Кримінального кодексу України був складений із дотриманням вимог, передбачених ч. 5 ст. 106 ЦПК.

У листопаді 2023 року до суду надійшло клопотання від представника відповідачки ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення судової земельно-технічної експертизи (а.с. 177-178 т.1).

Постановляючи оскаржувану ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції вважав, що для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин по справі необхідно призначити судову земельно-технічну експертизу, оскільки вирішення заявлених позивачем вимог потребує спеціальних знань.

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з таким висновком районного суду з наступних підстав.

Зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що судом першої інстанції висновок експерта № 08/25-21-23 від 28 березня 2023 року не досліджувався, а в описовій частині ухвали містяться посилання на зміст поданого представником відповідачки клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Отже, суд першої інстанції, вищенаведене залишив поза увагою, не зазначив підстави для проведення повторної судової будівельно-технічної експертизи враховуючи ту обставину, що в матеріалах справи міститься висновок експерта № 08/25-21-23 від 28 березня 2023 року, не навів мотивування про те, що вказаний висновок експерта викликає сумніви щодо його правильності.

Суд першої інстанції без наведення мотивів, а також обґрунтованих обставин, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта, та порушень у проведенні експертизи, дійшов передчасного висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи.

Наведене свідчить про те, що суд, усупереч норм процесуального права, порушив порядок призначення експертизи, що є підставою для скасування ухвали суду.

Отже, оскільки ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про наявність підстав для її скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно пунктів 1, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Виходячи з вищевикладеного, ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року про призначення експертизи підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Кравченко Ксенії Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 13 червня 2024 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 09 грудня 2024 року.

Суддя-доповідач:

Судді: