Справа № 175/4377/24
Провадження № 2/175/717/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

02 грудня 2024 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Озерянської Ж.М.,

з участю секретаря Рожкової Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В березні 2024 року позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просила постановити рішення, яким визначити додатковий строк для подання нею, ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03 квітня 2024 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 червня 2024 року витребувано у державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Уварової Г.І. відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23 вересня 2024 року ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до судового розгляду.

Представник позивача за ордером про надання правової допомоги ОСОБА_4 надала до суду заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного документу та довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber», відзив на позовну заяву не подавали, а тому зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 223, 280 ЦПК України..

Вивчивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як передбачено ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . (а.с. 22)

Позивач ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою померлої ОСОБА_3 відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 . (а.с. 19)

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , 24 вересня 1996 року ОСОБА_6 уклав шлюб з ОСОБА_7 , після укладення шлюбу прізвище « ОСОБА_8 » було змінено на « ОСОБА_9 ».(а.с. 20)

Згідно Довідки про реєстрацію місця проживання від 05 березня 2024 року №7617 за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_3 була зареєстрована одна.

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, а саме яке складається з частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло та Витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності серія ЕАВ №439068.

Зі змісту свідоцтва про право власності на житло від 05 січня 1993 року встановлено, що квартира за адресою АДРЕСА_1 , дійсно на праві приватної власності належить ОСОБА_10 та членам його родини: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . (а.с. 30-31)

06 березня 2024 року позивачка звернулася до державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Уварової Г.І. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 .

Зі змісту Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру заповіти/спадкові договори ОСОБА_3 складені не були. (а.с. 25, 55)

06 березня 2024 року постановою державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Уваровою Г.І. позивачці відмовлено у відкритті спадкової справи у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. (а.с. 23-24)

Зі змісту листа державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Уварової Г.І. від 19 липня 2024 року №407/02-14 встановлено, що спадкові справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилися. (а.с. 54)

Отже, судом встановлено, що із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальної контори інші спадкоємці не звертались, що підтверджується змістом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. ст. 1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст. ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивачка наведених вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ суд перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

За положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Враховуючи викладене, суд приймає до уваги наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та вважає їх поважними, враховуючи принцип верховенства права та дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням трьохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає такий строк достатнім для реалізації позивачем права на подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк - 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати віднести за рахунок позивача.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Озерянська Ж.М.