Справа № 529/1004/24
Провадження № 2/529/447/24
УХВАЛА

про надання строку для примирення та зупинення провадження у справі

12 грудня 2024 року Диканський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді - Кириченко О.С., розглянувши в приміщенні суду в селищі Диканька Полтавської області у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та без проведення судового засідання заяву відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся з позовом до суду про розірвання шлюбу з відповідачем ОСОБА_1 , посилаючись на те, що вони мають малолітнього сина, однак у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, відсутні взаєморозуміння та повага один до одного, шлюбні відносини та ведення спільного господарства фактично припинені у квітні 2024 року.

Ухвалою судді Диканського районного суду Полтавської області від 25.11.2024 відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та без проведення судового засідання.

27 листопада 2024 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення між сторонами, терміном на 6 місяців. В обґрунтування заяви відповідач ОСОБА_1 вказує, що вона не погоджується на розірвання шлюбу, оскільки вбачає можливість та має бажання зберегти сім`ю. Вона докладає максимум зусиль щодо врегулювання мирним шляхом, без надмірних емоцій всіх непорозумінь з чоловіком. У них є спільний малолітній син і вона хоче, щоб дитина росла у повноцінній сім`ї.

09 грудня 2024 року до суду надійшло заперечення позивача ОСОБА_2 на заяву відповідача про надання строку для примирення. У цьому запереченні позивач просить відмовити у задоволенні заяви відповідача про надання строку для примирення та розірвати шлюб між ними. Позивач вказує, що за час спільного проживання виявилося, що у нього з відповідачкою різні погляди на сімейне життя та обов`язки, з початку 2024 року подружні стосунки та ведення спільного господарства фактично припинено. Вони мають спільного малолітнього сина, якому він надає та буде надавати у майбутньому матеріальну та психологічну допомогу. На його переконання подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе та суперечитиме його та відповідачки інтересам.

10 грудня 2024 року до суду надійшло заперечення відповідача ОСОБА_1 , в якому вона просить надати сторонам у справі строк для примирення терміном на 6 місяців. Відповідач вказує, що вони з чоловіком дійсно з початку 2024 року фактично не проживають як подружжя, не ведуть спільне господарство, у них зникло взаєморозуміння, погіршилися стосунки, адже з цього часу чоловік проходить військову службу в ЗСУ. Врегулювати конфлікт можливо, однак для цього потрібний час для примирення сторін. Вона докладає максимум зусиль щодо врегулювання мирним шляхом, без надмірних емоцій всіх непорозумінь з чоловіком.

Враховуючи, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та без проведення судового засідання, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву відповідача про надання строку для примирення, заперечення позивача, суд дійшов висновку, що заява підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно з ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно з ч. 7 ст. 240 ЦПК України, у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Так як відповідачка бажає примиритися з позивачем з метою збереження шлюбу, однак позивач у позовній заяві та наданому запереченні стверджував, що не має бажання відновлювати шлюбні стосунки з відповідачкою та збереження шлюбу суперечить зокрема його інтересам, враховуючи те, що сторони по справі тривалий час прожили у шлюбі, а саме з 2013 року, мають малолітнього сина, з метою вжиття заходів щодо збереження шлюбу, суд дійшов висновку, що заява відповідачки підлягає частковому задоволенню та вважає за необхідне надати сторонам у справі строк для примирення два місяці, який буде достатнім для налагодження подружніх взаємовідносин, в разі обопільного бажання сторін.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 251 та п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України зупинити провадження у справі до закінчення наданого сторонам у справі строку для примирення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 7 ст. 240, п. 4 ч. 1 ст. 251, п. 3 ч. 1 ст. 253, ст. ст. 260, 261, п. 14 ч. 1 ст. 353, ст. ст. 354, 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити частково.

Надати сторонам у справі строк для примирення 2 (два) місяці.

Провадження у вказаній цивільній справі зупинити до закінчення наданого строку для примирення.

Ухвала набирає законної сили через п`ятнадцять днів після її постановлення, якщо на неї не буде подана апеляційна скарга учасниками справи.

Ухвала у частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Головуючий О.С. Кириченко