УХВАЛА

10 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 363/504/21

провадження № 61-72св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвина Леся Олексіївна, ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору дарування, застосування наслідків недійсності, витребування майна, скасування записів про реєстрацію права власності за касаційними скаргами ОСОБА_4 , Вишгородської районної військової адміністрації Київської області (Вишгородської районної державної адміністрації) на ухвалу Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року та за касаційними скаргамиОСОБА_4 , ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року в позові відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на адміністративний будинок, загальною площею 97,2 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 218, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :32:165:0201, площа земельної ділянки 7, 6395 га, реєстраційній номер об`єкта нерухомого майна 218.

Заборонено органам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна, а саме, адміністративного будинку, загальною площею 97,2 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 216, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонено органам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки з кадастровим номером :32:165:0201, площа земельної ділянки 7, 6395 га, реєстраційній номер об`єкта нерухомого майна 218.

Також ухвалою Київського апеляційного суду від 30 січня 2024 року приведено ухвалу цього ж суду від 12 жовтня 2023 року відповідно до вимог пунктів 3, 7 частини першої статті 4 Закону України «Про виконавче провадження» та зазначено у її резолютивній частині відомості, які ідентифікують боржника та стягувача, а також відомості щодо строку пред`явлення ухвали до виконання.

У грудні 2023 року ОСОБА_4 через представника ОСОБА_6 надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 19 лютого 2024 року відкрито касаційне провадження у справі за його касаційною скаргою на цю ухвалу.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року скасовано й ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково.

Визнано недійсним договір дарування адміністративного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 97,2 кв.м, укладений 07 листопада 2012 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений 07 листопада 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиною Л. О., зареєстрований в реєстрі за № 6189. В іншій частині позовні вимоги залишено без задоволення.

У квітні 2024 року ОСОБА_4 через представника ОСОБА_6 та ОСОБА_1 через представника ОСОБА_7 подали до Верховного Суду касаційні скарги на постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року.

Ухвалами Верховного Суду від 15 квітня 2024 року та від 30 квітня 2024 року відкриті касаційні провадження у справі за їхніми касаційними скаргами на вказану постанову.

У травні 2024 року Вишгородська районна військова адміністрація Київської області (Вишгородська районна державна адміністрація) як особа, яка не брала участі в справі, подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 18 червня 2024 рокувідкрито касаційне провадження у справі за її касаційною скаргою на цю ухвалу.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 проситьрозглядати справу в судовому засіданні з викликом сторін.

У задоволенні цього клопотання необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, виходячи з частини першої статті 400 ЦПК України.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд справи Верховним Судом здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, підстав для задоволення клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін немає.

Керуючись статтями 7, 279, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвина Леся Олексіївна, ОСОБА_5 , про визнання недійсним договору дарування, застосування наслідків недійсності, витребування майна, скасування записів про реєстрацію права власності за касаційними скаргами ОСОБА_4 , Вишгородської районної військової адміністрації Київської області (Вишгородської районної державної адміністрації) на ухвалу Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року та за касаційними скаргамиОСОБА_4 , ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_4 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко