Справа № 141/808/24
Провадження №2/141/274/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 грудня 2024 року с-ще Оратів

Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук Сергій Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визнання права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки,

У С Т А Н О В И В:

06.12.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визнання права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки.

Дослідивши позовну заяву від 27.11.2024 про визнання права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки, суд дійшов наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Натомість, позовна заява від 27.11.2024 не відповідає наведеним вище вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України. Зокрема, у поданій до суду позовній заяві від 27.11.2024 не зазначено:

- поштовий індекс позивача та відповідача, відомі адреси електронної пошти позивача, а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача;

- виклад обставин щодо наявності спору між сторонами стосовно права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 зазначено, що «якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі ст. 125 ЗК, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку. На підставі абз. 2 п. 1 розділу X "Перехідні положення" ЗК рішення про передачу громадянам України безоплатно у приватну власність земельних ділянок, прийняті органами місцевого самоврядування відповідно до Декрету КМУ від 26 грудня 1992 року "Про приватизацію земельних ділянок" (втратив чинність на підставі Закону України від 14 вересня 2006 року № 139-V) є підставою для виготовлення та видачі цим громадянам або їх спадкоємцям державних актів на право власності на земельну ділянку за технічною документацією щодо складання документів, що посвідчують право на земельну ділянку (пункт 1 розділу X доповнено абз. 2 згідно із Законом від 16 вересня 2008 року № 509-VI).»

Таким чином, у випадку, якщо спадкодавець за життя із дотриманням вимог законодавства розпочав процедуру приватизації земельної ділянки, проте не отримав на неї право власності у зв`язку зі смертю, спадкоємці у порядку спадкування набувають право на завершення приватизації. У разі відмови компетентного органу спадкоємцям, належним та ефективним способом захисту їх прав у судовому порядку є звернення із позовом про визнання права на завершення приватизації.

Натомість, позивачем не надано докази звернення до органу місцевого самоврядування з питанням надання дозволу на завершення процедури приватизації, та відповідно отримання нею відмови органу місцевого самоврядування у завершенні процедури приватизації спірних земельних ділянок.

Окрім того, відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Судом установлено, що позовна заява від 27.11.2024 про визнання права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки та додані до неї матеріали подані засобами поштового зв`язку представником позивача адвокатом Безуглою І.С., яка відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язана зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Натомість, у позовній заяві від 27.11.2024 представником позивача адвокатом Безуглою І.С. не зазначено відомостей про наявність або відсутність у позивача та у представника позивача електронного кабінету.

Таким чином, зазначені вище судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу терміну для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Зокрема, позивачу та його представнику необхідно:

1) зазначити поштовий індекс позивача та відповідача, відомі адреси електронної пошти позивача, а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача, представника позивача та відповідача;

2) вказати та обґрунтувати у позовній заяві виклад обставин щодо наявності спору між сторонами стосовно права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки, зазначити та надати докази, що підтверджують вказані обставини (надати докази звернення до органу місцевого самоврядування з питанням надання дозволу на завершення процедури приватизації, та відповідно отримання позивачем відмови органу місцевого самоврядування у завершенні процедури приватизації спірних земельних ділянок.

Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції з долученням відповідної кількості примірників для учасників справи з урахуванням наведених в даній ухвалі суду недоліків щодо її змісту.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визнання права на завершення процедури приватизації та здійснення державної реєстрації земельної ділянки залишити без руху.

2. Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Климчук