Справа № 643/1186/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" жовтня 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Демченко С.В.,

з участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Гриненка І. І.,

представника відповідача адвоката Шевченко Д. С.,

секретар судового засідання Кошова О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у режимі відеоконференції питання про прийняття зустрічної позовної заяви фізичної особи підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про внесення змін до договору, поданої у рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору про надання послуг та стягнення грошових коштів.

УСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору про надання послуг та стягнення грошових коштів.

23 жовтня 2024 року представник відповідача адвокат Шевченко Д. С. засобом «Електронний суд» подала позовну заяву (зустрічну) про внесення змін до договору, в якій просила визнати причини пропуску відповідачем строку для подання зустрічної позовної заяви поважними та поновити процесуальний строк на подання зустрічної позовної заяви, а також прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву ФОП ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про внесення змін до договору. У прохальній частині зустрічного позову позивач просить внести зміни до договору про надання послуг від 09 липня 2021 року, укладеного між ОСОБА_1 та фізичною особою- підприємцем ОСОБА_2 , шляхом визнання укладеною додаткової угоди до договору у такій редакції: «Додаткова угода до договору про надання послуг від 09 липня 2021 року, фізична особа ОСОБА_1 , надалі іменований Замовник, з однієї сторони та фізична особа- підприємець ОСОБА_2 , надалі іменований Виконавець, які разом іменуються сторони, уклали дану угоду про наступне….», далі викладені змінені умови договору.

23 жовтня 2024 року представник відповідача адвокат Шевченко Д. С. подала засобом «Електронний суд» клопотання про визнання поважними причин пропуску процесуального строку та поновлення строку для подання зустрічного позову.

В обґрунтування клопотання посилалася на те, що сторона відповідача у межах встановленого законодавством строку подала до суду зустрічну позовну заяву, однак ухвалою суду від 24 червня 2024 року відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви, з тих підстав, що звертаючись із зустрічною позовною заявою ФОП ОСОБА_2 вказує відповідачем ФОП ОСОБА_1 , який взагалі не є стороною у справі. Крім того, позивач за зустрічним позовом пропонує укласти договір у редакції, сторонами якого є ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 , незважаючи на той факт, що спірний договір укладений з іншою стороною, а саме - фізичною особою ОСОБА_1 . Вказана ухвала суду була оскаржена до апеляційного суду. Постановою Харківського апеляційного суду від 30 вересня 2024 року ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року залишено без змін. Враховуючи висновки, викладені в ухвалі суду від 24 червня 2024 року про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви, сторона відповідача вважає за необхідне повторно звернутися до суду із зустрічною позовною заявою, уточнивши склад сторін по справі. З огляду на викладені обставини, просила суд визнати поважними причинами пропуску відповідачем встановленого процесуального строку для подання зустрічного позову, поважними та поновити такий строк.

Представник відповідача у судовому засіданні просила поновити відповідачу пропущений процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви та прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду разом з первісним.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні щодо прийняття зустрічного позову заперечували та просили відмовити у поновлені пропущеного строку для подання зустрічного позову.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, ознайомившись з матеріалами справи та з поданим зустрічним позовом, клопотанням про поновлення строку, дійшов такого висновку.

Відповідно до положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одними із основних засад цивільного судочинства визначено розумність строків розгляду справи судом та рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ЦПК України на суд покладається обов`язок щодо сприяння всебічному і повному з`ясуванню обставин справи шляхом роз`яснення особам, які беруть участь у справі, їх прав та обов`язків, попередження про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяння здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на розгляд своєї справи у суді, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання зустрічного позову, суд виходить з такого.

Положеннями ст. 123 ЦПК України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок

За змістом ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд враховує, що поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

25 квітня 2024 року представник відповідача адвокат Шевченко Д. С. подала до канцелярії суду позовну заяву про зміни до договору, в якій просила прийняти зустрічну позовну заяву ФОП ОСОБА_2 до ФОП ОСОБА_1 про внесення змін до договору.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову та зустрічну позовну заяву повернуто позивачу.

Постановою Харківського апеляційного суду від 30 вересня 2024 року апеляційну скаргу представника відповідача адвоката Шевченко Д. С. залишено без задоволення, а ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2024 року залишено без змін.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову, представник відповідача посилається на те, що звернувся вчасно із зустрічним позовом, у прийнятті якого судом першої інстанції було відмовлено та вказане рішення було залишено у силі судом апеляційної інстанції. Беручи до уваги висновки судів, відповідач вирішив повторно звернутись до суду із зустрічної позовною заявою, тому вважає, що строк звернення до суду пропущений з поважних причин.

На переконання суду такі посилання відповідача не можуть слугувати підставами для поновлення строку для подачі зустрічної позовної заяви, з огляду на таке.

Вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Сам лише факт заявлення стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про відновлення строку повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Суд не вбачає поважних причин пропуску відповідачем строку для пред`явлення вдруге зустрічного позову, оскількипредставник відповідача мав передбачену положеннями ЦПК України можливість звернутись до суду із зустрічною позовною заявою, яку він використав, при цьому відмова суду у прийнятті вказаної зустрічної заяви з підстав її недоцільності та неможливості об`єднання з первісним позовом, не надає представнику відповідача повторної спроби звертатись до суду з іншою зустрічною позовною заявою поза межами строків, передбаченими ЦПК України, обумовлюючи поважність пропущення строку відмовою у прийнятті зустрічного позову.

Вказані вище обставини, на переконання суду, свідча про затягування процесу з боку сторони відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про поновлення процесуального строку для подання зустрічного позову.

Установивши, що представник відповідача пропустила строк на звернення до суду із зустрічним позовом, суд не встановив поважних причин, що перешкоджали подати його вчасно, тому суд дійшов до висновку про повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. 193, 194, 260, 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви відмовити.

Зустрічну позовну заяву фізичної особи підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про внесення змін до договору -повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 28 жовтня 2024 року.

Суддя С.В. Демченко