УХВАЛА

25 жовтня 2024року

м. Київ

справа № 128/4411/23

провадження № 61-6438ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою, поданою від імені ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 10 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області про встановлення юридичного факту,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року до Верховного Суду від імені ОСОБА_1 надійшла касаційна скарга на ухвали Вінницького апеляційного суду від 10 січня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 12 червня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення її недоліків.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2024 року продовжено строк для усунення недоліків касаційної скарги.

26 вересня 2024 року протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у зв`язку з відставкою судді ОСОБА_3 , справу призначено судді-доповідачеві Краснощокову Є. В., судді, які входять до складу колегії суддів: Пархоменко П. І., Гудима Д. А.

14 жовтня 2024 року засобами поштового зв`язку від імені ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків касаційної скарги, у якій зазначено, що ознайомившись зі змістом ухвали Верховного Суду дійшов висновку про часткове її задоволення, а саме в частині надсилання копії скарги, все інше залишити без задоволення.

Разом з тим, за поданою касаційною скаргою Верховним Судом не може бути вирішене питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

У частині третій статті 392 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга підписується особою, яка її подала, або представником такої особи.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження в цій та в інших справах Верховний Суд неодноразово роз`яснював порядок підписання процесуальних документів, з якими заявник звертається до суду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частини перша статті 44 ЦПК України).

Суд повторює, що подана касаційна скарга, як і інші заяви щодо усунення недоліків скарги подані від імені ОСОБА_1 , містять відображення підпису, розташоване у лівому верхньому куті першої сторінки перед текстом зазначеної скарги, натомість не підписана скаржником після викладу тексту цієї скарги. Зазвичай підпис розташовується у кінці документа після його основного тексту та відомостей про додатки (у разі їх наявності) для того, щоб зафіксувати дійсне схвалення автором документа його тексту та унеможливити спотворення його змісту. Розміщення підпису особи під текстом (після тексту) відповідного паперового документу не створює жодних складнощів для підписанта і не є обтяжливим. Подібні висновки та роз`яснення неодноразово надавались Верховним Судом при постановленні аналогічних ухвал у провадженнях: № 61-9610ск22, № 61-11264ск22,

№ 61-12564ск22, № 61-12931ск22, № 61-571ск23, № 61-933ск23, № 61-1841ск23, № 61-1842ск23, № 61-2034ск23, № 61-5212ск23, № 61-6115ск23, № 61-6508ск23, № 61-6526ск23, № 61-8390ск23, № 61-8415ск23, № 61-9316ск23, № 61-9417ск23, № 61-12299ск23, № 61-14157ск23, № 61-15626ск23, № 61-16205ск23,

№ 61-17020ск23, № 61-170ск24, № 61-226ск24, № 61-1644ск24, 61-1645ск24,

№ 61-1675ск24, № 61-1677ск24, № 61-1679 ск24, № 61-2845ск24, № 61-2849ск24, № 61-2898ск24, № 61-4862ск24, у тому числі при поверненні касаційних скарг, поданих від імені ОСОБА_1

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 вересня 2024 року в справі № 930/191/23, до якої забезпечено надання загального доступу в Єдиному державномуреєстрі судових рішень 04 жовтня 2024 року, зробила наступні висновки:

«Підпис - це графічний знак або набір знаків, який особа ставить на документі для підтвердження його автентичності, згоди або авторства. Зазвичай підпис розташовується у кінці документа після його основного тексту та відомостей про додатки (у разі їх наявності). Наведене зумовлене тим, що підпис ідентифікує автора і слугує задля підтвердження того, що особа, яка його підписала, ознайомлена із документом і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі, підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання і надає документу юридичну силу.

Підпис перед текстом документа не виконуватиме посвідчувальної функції щодо його змісту, може виконувати інші завдання, зокрема візування. Такої ж позиції щодо місця розташування підпису дотримується у своїй практиці й Європейський суд з прав людини, який у роз`ясненні «Типові помилки під час заповнення заяви і як їх уникнути» (Common Mistakes in Filling in the Application Form and How to Avoid Them) помилкою № 5 визначив надсилання документів без оригінального підпису в кінці (not sending the application form with the original signature at the end). Отже, належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підпису після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності).

З урахуванням наведених мотивів цієї постанови, з метою формування єдиної правозастосовної практики Велика Палата Верховного Суду відступає від висновку, викладеного в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного адміністративного суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 120/11814/21-а, від 28 березня 2023 року у справі № 120/2708/22, від 17 травня 2023 року у справі № 120/2366/22-а, від 08 червня 2023 року у справі № 120/5397/22, щодо вирішення питання про прийняття судом документа, що не містить підпису особи, яка його подала, під текстом скарги або під відміткою про наявність додатків, та зазначає, що належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підпису після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності), що свідчитиме про дійсне схвалення автором документа його тексту та унеможливить спотворення його змісту. Такий підхід запобігатиме зловживанню заявником своїми процесуальними правами в частині оспорення юридичної сили документа (його підписання чи непідписання), а також усуватиме сумніви в інших учасників відповідних правовідносин щодо правових наслідків подання такого документа. Велика Палата Верховного Суду наголошує на тому, що такий підхід не звужує обсягу існуючих процесуальних прав учасників судового процесу, а створює підґрунтя для належного використання таких прав та запобігає їх зловживанню. У такому разі потреба в дотриманні завдання відповідного судочинства превалює над бажанням особи розташувати підпис в іншому місці, ніж під текстом його документа, особливо коли таке бажання не має переконливого обґрунтування.

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що вона відступає не від постанови у конкретній справі, а від висновку щодо застосування норм права. Цей висновок міг бути сформульований в одній або декількох постановах. Відсутність згадки повного переліку постанов, від висновку хоча б в одній із яких щодо застосування норм права Велика Палата Верховного Суду відступила, не означає, що відповідний висновок надалі застосовний».

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом також, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Отже, касаційна скарга, подана від імені ОСОБА_1 , не підписана особою, яка її подала, тому підлягає поверненню.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із касаційною скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 260, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу, подану від імені ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 10 січня 2024 року у справі № 128/4411/23 повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков