УХВАЛА

06 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 761/4144/23

провадження № 61-15565ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргутовариства з обмеженою відповідальністю «Український Дата-Центр» на постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Український Дата-Центр» про визнання незаконним та скасування наказу про призупинення трудового договору,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року адвокат Мамаєв Д. Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до ТОВ «Український Дата-Центр» про визнання незаконним та скасування наказу про призупинення трудового договору.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва суду від 17 липня 2023 року позовну заяву адвоката Мамаєва Д. Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 , залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 листопада 2023 року ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 17 липня 2023 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 26 грудня 2023 року позовну заяву адвоката Мамаєв Д. Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 , залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року позовну заяву адвоката Мамаєва Д. Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 , визнано неподаною та повернуто на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 квітня 2024 року апеляційну скаргу адвоката Мамаєва Д. Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 , задоволено частково. Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 01 травня 2024 рокупродовжено процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви, визначених ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 26 грудня 2023 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 09 травня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 09 травня 2024 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

22 листопада 2024 року ТОВ «Український Дата-Центр» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року, посилаючись на порушенняапеляційним судом норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення про скасування ухвали суду першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (відмову у відкритті касаційного провадження) вирішується колегією у складі трьох суддів.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

ТОВ «Український Дата-Центр» просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції отримано лише 21 листопада 2024 року, на підтвердження чого надає клопотання про ознайомлення з матеріалами справи від 22 листопада 2024 року.

Враховуючи доводи ТОВ «Український Дата-Центр» та дату забезпечення загального доступу до тексту постанови апеляційного суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень, причини пропуску процесуального строку слід визнати поважними. Строк на касаційне оскарження на підставі частини третьої статті 390 ЦПК України підлягає поновленню.

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Відповідно до статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Згідно із статтею 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України. Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України не обмежуються віком особи та є безстроковими. Зразки свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України затверджуються Радою адвокатів України.

Згідно із частиною першою статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

У статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» унормовано порядок припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

У постановах від 06 липня 2019 року у справі № 855/229/19, від 26 вересня 2019 року у справі № 910/3845/19, від 21 жовтня 2019 року у справі № 757/21384/19-ц Верховний Суд дійшов висновку, що за відсутності доказів того, що свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю визнане у передбаченому законом порядку недійсним, є скасованим, або право на адвокатську діяльність є припиненим, висновок про наявність в адвоката достатніх повноважень на представництво учасника справи в суді є обґрунтованим.

Висновок про те, що статус особи як адвоката може підтверджувати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та/або посвідчення адвоката України, викладений Верховним Судом в ухвалах від 01 березня 2018 року у справі № 910/3483/17, від 17 жовтня 2018 у справі № 916/1059/18, постанові від 15 грудня 2021 у справі № 953/1232/20.

Апеляційним судом встановлено, що адвокат Мамаєв Д. Ю. має право на заняття адвокатською діяльністю. Суд апеляційної інстанції вважав, що необхідно уникати надмірного формалізму, справу, позов у якій подано у лютому 2023 року, потрібно розглянути по суті, забезпечивши реалізацію права особи на справедливий суд.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною шостою статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

За результатами оцінки доводів касаційної скарги та змісту оскарженого судового рішення, яким розгляд справи не закінчено, не виявлено порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права. Правильність застосування судом апеляційної інстанції норм ЦПК України не викликає розумних сумнівів (відповідає наведеній вище практиці Верховного Суду), а касаційна скаргаТОВ «Український Дата-Центр»на постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року, якою скасовано ухвалу суду першої інстанції і продовжено розгляд справи по суті, є необґрунтованою.

Керуючись частиною другою статті 390, частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Український Дата-Центр» про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити товариству з обмеженою відповідальністю «Український Дата-Центр» строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Український Дата-Центр» на постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Український Дата-Центр» про визнання незаконним та скасування наказу про призупинення трудового договору.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

О. М. Осіян

В. В. Шипович