Справа № 342/450/24
Провадження № 2/342/309/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Гайдич Р.М.,

секретаря судового засідання Лукасевич М.М.,

за участю:

представника відповідача Сенів О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городенка справу за позовом ОСОБА_1 до Івано-Франківської філії ТзОВ «Газорозподільні мережі України» про визнання незаконним нарахування за начебто несанкціонований відбір природного газу,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Городенківського районного суду, головуючого судді Гайдич Р.М. перебуває вищевказана справа.

Судове засідання по справі призначено на 14-00 год 11.12.2024.

11.12.2024 від представника позивача ОСОБА_2 поступила до суду заява про відвід судді, в якій представник позивача зазначив, що «заявляє відмову з`являтися в судові засідання, в яких головує внутрішньо переміщений біженець з очевидно психлікарні, що слід розцінювати як відвід вересканячій особі зі статусом судді, бо жодна норма ЦПК не надає прав професійному судді вересканити, в тому числі так, щоби з пащі вересканячого летіла ядовита слина в того, на кого він вересканить».

Дана заява сформована в системі «Електронний суд» 11.12.2024.

В судове засідання позивач та представник позивача не прибули, про час та місце розгляду повідомлялися у передбаченому чинним законодавством порядку.

Представник відповідача Сенів О.В. в судовому засіданні заперечила щодо задоволення заяви про відвід судді, зазначивши, що дана заява є необґрунтованою, а тому не підлягає до задоволення.

Вислухавши представника відповідача, дослідивши письмову заяву ОСОБА_2 , яка поступило до суду 11.12.2024 про відвід судді, суд приходить до наступного висновку.

Положеннями ст.ст.36, 37, 39 ЦПК України передбачені підстави для відводу та самовідводу суддів.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (ч.3 ст. 40 ЦПК України).

Згідно з ч.7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Згідно з правилами частини другої ст.2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ані у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ані у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду, від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження№ 14-92цс19), від 07 квітня 2021 року у справі 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21), Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 (провадження № 61-393св21) та інших.

Європейський суд з прав людини, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02).

Зміст заяви представника позивача складається з набору текстів та цитат, переважна частина яких носить непристойний характер, заявник використовує образливі висловлювання щодо головуючого по справі без зазначення підстав для відводу судді визначених законодавством, зокрема Котик зазначає в своїй заяві «веде себе в т.ч. як придурок, що втік з психіатричної лікарні», «де новий путін в особі гайдича завідомо бреше», «як тепер вересканить гайдич, вересканив на ОСОБА_2 з очима здохлої риби», «точно так само веде себе недодиктатор гайдич», «тому заявляю відмову з`являтись в судові засідання, в яких головує внутрішньо переміщений біженець з очевидно психлікарні», тощо, що в цілому виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики, є неприпустимим при оформленні будь-яких заяв, звернень, адресованих суду, зокрема й заяви про відвід.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням змісту поданої заяви про відвід судді від 11.12.2024 представником позивача ОСОБА_2 , суд визнає це клопотання/заяву про відвід судді зловживанням процесуальними правами, що суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства та його завданню.

У зв`язку з викладеним заява ОСОБА_2 про відвід судді від 11.12.2024 підлягає поверненню заявнику.

Керуючись статтями 43, 44, 260, 263, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід судді від 11.12.2024 - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення..

Суддя: Гайдич Р. М.