У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розвівання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайолнного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розвівання шлюбу.

Відповідно ст.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно положень п.2 ч.3ст.175ЦПК України, позовна заява має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

У позовній заяві зазначено що: «Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП та номер і серія паспорта - невідомі Останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 . Інші засоби зв`язку невідомі. Відсутній зареєстрований електронний кабінет у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд».

Згідно ч.ч.6-8 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

На виконання вказаних вимог судом сформовано запит у Єдиному державному демографічному реєстрі з метою визначення підсудності отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. Так, згідно відповіді №697598 від 18.07.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, відомості про зареєстроване місце проживання вказаної особи відсутні.

У зв`язку із чим, судом здійснено запити до відповідних органів реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно отриманої судом інформації довідки відділу реєстрації ДЗНАП ВК Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованою/знятою з реєстраційного обліку не значиться.

Згідно отриманої судом інформації із ГУДМС у Закарпатській області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованою/знятою з реєстраційного обліку не значиться.

Згідно отриманої судом інформації із ГУДМС у Львівській області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованою не значиться.

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.2 ст.28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відомостей, що на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти або що він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача в матеріалах позовної заяви відсутні. При цьому зі змісту позовної заяви, та доданих до такої матеріалів, вбачається, що відомості про досягнення між сторонами домовленості про розгляд справи саме Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області відсутні, будь-яких доказів того, що останнє зареєстроване місце проживання відповідача чи її перебування чи постійного заняття (роботи), є саме місто Ужгород, чи Ужгородський район (що територіально відноситься до юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області) позивачем не надано.

Процесуальний закон визначає підсудність справ, встановлюючи відповідні правила визначення суду, який має право розглядати справу.

Згідно ст.3 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»… довідка про реєстрацію місця проживання - документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи..;

Враховуючи вищевказані норми законодавства позивачу слід обґрунтувати підстави звернення з даною позовною заявою до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за територіальною підсудністю.

За висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі "Хаджіанастасіу проти Греції", пункти 32-37).

За таких обставин, приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст.175 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено,що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст.185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розвівання шлюбу,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош