СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/979/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Бондарчук М.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна, Київська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

15 жовтня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , подана адвокаткою Кушніренко І.О., заінтересована особа: державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

21 жовтня 2024 року суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, у якій призначив судове засідання на 19 листопада 2024 року.

З метою надання письмових пояснень у справі заінтересованими особами судове засідання, призначене на 19 листопада 2024 року, суд відклав на 11 грудня 2024 року.

02 грудня 2024 року до суду надійшли пояснення представника Київської міської ради Ліснюк Н.Д., у яких вона просила залишити заяву без розгляду у зв`язку з наявністю між сторонами спору про право.

У судове засідання заявниця та її представниця не з`явилися. 11 грудня 2024 року представник заявниці подала заяву про проведення судового засідання без її участі.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином.

Державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна у судове засідання не з`явилася. У заяві від 08.11.2024 просила розглядати справу без її участі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу (пункт п`ятий частини першої статті 315 ЦПК України).

Згідно зі ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно із ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові у справі № 560/17953/21 від 18 січня 2024 року дійшла висновку, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, в разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Тобто якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Отже, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Заява ОСОБА_1 мотивована тим, що:

-із січня 2014 року ОСОБА_1 проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_2 ;

-приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер;

-до складу спадщини увійшла 1/8 частка у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_1 є спадкоємицею четвертої черги за законом після ОСОБА_2 , оскільки проживала з ним однією сім`єю без реєстрації шлюбу із січня 2014 року до ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-з метою реалізації свого права на спадкування виникла необхідність установити факт проживання заявниці однією сім`єю без реєстрації шлюбу разом зі спадкодавцем.

У поясненнях представник Київської міської ради проти вимоги заявниці заперечила. Зазначила, що копії доданих до заяви документів містять суперечності, які ставлять під сумнів достовірність фактів, викладених у заяві. Зокрема, ОСОБА_1 вказувала, що ОСОБА_2 перед смертю поїхав у Київську область. Проте, відповідно до лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_2 помер за адресою: АДРЕСА_2 . Окрім того, докази здійснення поховання ОСОБА_2 не свідчать про факт спільного проживання заявниці і спадкодавця однією сім`єю.

Наведені обставини дозволяють виснувати, що між ОСОБА_1 і Київською міською радою існує спір щодо права ОСОБА_1 на спадкування після ОСОБА_2 , який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому суд залишає заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 258-261, 293, 315, 353-355ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: державний нотаріус Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко Оксана Андріївна, Київська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що для вирішення спору вона має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко