Справа № 697/1528/23
Провадження № 2/697/62/2024
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2024 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Деревенського І.І.

за участю секретаря Задорожнього К.О.

представника позивача адвоката Гончарука А.В.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Канівського міськрайонного суду Черкаської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Канівська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 , позивач) звернулася до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Канівська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її прабаби ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Таганча, Черкаського району, Черкаської області.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 92 роки, померла прабаба позивача ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 до дня смерті проживала без реєстрації в АДРЕСА_1 . Черкаського району Черкаської області, у своєї дочки ОСОБА_4 , яка здійснювала за нею догляд. Спадкодавиця була зареєстрована в цьому ж селі по АДРЕСА_2 , в будинку що раніше належав їй та який вона весною 2019 року продала.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, що складається з двох земельних ділянок площею 2,14 та. кожна, які розташовані на території бувшої Таганчанської сільської ради с.Таганча, на даний час Степанецької сільської ради Черкаського району Черкаської області, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серія ЧР №07-21-01-56 та Державним актом на право приватної власності на землю серія ЧР №07-21-01-55.

Дану спадщину ОСОБА_3 за життя 01.06.2006 заповіла в рівних частках двом своїм дочкам: бабі позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , що підтверджується посвідченим секретарем Таганчанської сільської ради Гребіник Н.В. та зареєстрованим в реєстрі під №28, заповітом, копія якого додається до позовної заяви.

Спадкоємець за заповітом ОСОБА_4 , будучи хворою, 05.11.2021 року, по спливу 45 днів після смерті спадкодавця, у віці 70 років померла, а тому до нотаріальних органів щодо оформлення належної її частини спадщини звернутися не встигла.

ОСОБА_1 на заповідальну частину спадщини в Канівській нотаріальній конторі на даний час вже отримала відповідні свідоцтва.

За даних обставин позивач після смерті ОСОБА_4 , будучи її єдиним спадкоємцем, оскільки батько позивача ОСОБА_5 , рідний син ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , своєчасно прийнявши її спадщину, вважала що ОСОБА_4 своєчасно прийняла, відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкове майно ОСОБА_3 , оскільки до дня смерті проживала разом з нею, а тому у позивача була відсутня необхідність звернення до нотаріуса щодо прийняття спадщини ОСОБА_3 .. Однак 28.09.2022 при зверненні до Канівської державної нотаріальної контори, щодо отримання свідоцтва про спадщину, то відповідно до пункту 3 глави 7, розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України,, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5 та ст. 49 Закону України «Про нотаріат» в оформленні спадщини їй було відмовлено в зв`язку з пропуском строку для подання зазви про прийняття спадщини та роз`яснено право звернення до суду для встановлення додаткового строку.

Вищевикладені обставини змусили позивача звернутися до суду з даним позовом.

Зазначена цивільна справа знаходилася в провадженні судді ОСОБА_6 .

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 07.08.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.26-27).

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 08.12.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.01.2024 (а.с.121-122).

У зв`язку з відпусткою для догляду за дитиною судді Власової Б.В. та відповідно до рішення зборів суддів Канівського міськрайонного суду Черкаської області № 16 від 18.10.2024 було проведено повторний автоматичний розподіл справи.

Згідно протоколу про повторний авторозподіл, справу передано для подальшого розгляду судді Деревенському І. І.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 24.10.2024 справу прийнято до свого провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.134).

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася свої інтереси уповноважила представляти адвоката Гончарука А.В..

Представник позивача адвокат Гончарук А.В. у судовому засіданні позовну заяву підтримав та просив її задовольнити з підстав викладених в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечувала, щодо задоволення заяви, посилалась на те, що позивачка хоче забрати все майно, яке їй належить після померлих. Крім того, зазначила, що позивачка не цікавилася ні життям, ні станом здоров`я спадкодавців ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .. Також, вказувала, що саме вона здійснювала доглдя за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до їх смерті, а також здійснюбвала їх поховання.

Представник третьої особи державний нотаріус Канівської нотаріальної контори Черкаської області Шатило Л.А. в судове засідання не з`явилася направила заяву в якій просить справу розглядати без її участі за наявними матеріалами справи (а.с.145).

Судовий розгляд справи в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно копії повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20.09.2022, вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 92 років, у с. Таганча, Черкаського району, Черкаської області - померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9).

Після її смерті відкрилася спадщина на майна яке належало померлій ОСОБА_3 ..

З копії дублікату заповіту складеного 01.06.2006, вбачається що ОСОБА_3 заповіла все своє майно на ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.12).

Факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 26.01.1994 з якого вбачається, що батьками ОСОБА_7 є ОСОБА_5 та ОСОБА_8 (а.с.15).

Факт зміни прізвища позивачки з « ОСОБА_9 » та « ОСОБА_10 » підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 09.06.2018 (а.с. 16).

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 17.10.1969, вбачається що батьками ОСОБА_5 є ОСОБА_11 та ОСОБА_4 (а.с.17).

Батьками ОСОБА_12 є ОСОБА_13 та ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження № НОМЕР_5 (заповненого російською мовою) (а.с.18).

В зв`язку з реєстрацією шлюбу ОСОБА_12 змінила прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_6 від 06.02.1969 (а.с.18).

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 від 11.11.2021, вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.10).

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8 від 18.10.2016, вбачається, що ОСОБА_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.11).

З копії постанови про відмову у вчинені нотаріальних дій від 28.09.2022, вбачається, що ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на прийняття спадщини за законом на частку спадкового майна, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини (а.с.20).

На виконання ухавали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 07.08.2023, державним нотаріусом Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області - Шатило Л.А. було направлено копії спадкових справ №276-2022 та №53-2022, щодо майна померлих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , з яких вбачається, що ОСОБА_3 01.06.2006 року було складено заповіт на ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Однак з копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 від 11.11.2021, вбачається, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у віці 70 років в с. Таганча, Черкаського району, Черкаської області. 24.06.2022 до Канівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернулася її дочка ОСОБА_1 .. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.08.2022 зареєстрованого в реєстрі за №1230 (спадкова справа №276-2022) ОСОБА_1 (дочка ОСОБА_3 ) прийняла спадщину на частину у праві власності на земельну ділянку площею 2,1403 га, кадастровий номер :01:001:0812, яка розташована за адресою: Черкаська область, Черкаський район, Таганчанська сільська рада, яка належала померлій ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧК № 07-21-01-55. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.08.2022 зареєстрованого в реєстрі за №1229 (спадкова справа №276-2022) ОСОБА_1 прийняла спадщину на частину у праві власності на земельну ділянку площею 2,1406 га, кадастровий номер :01:001:0813, яка розташована за адресою: Черкаська область, Черкаський район, Таганчанська сільська рада, яка належала померлій ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧК № 07-21-01-56. Крім того, 15.05.2022 до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулася її онука ОСОБА_2 .. Також, 08.07.22 до Канівської нотаріальної контори звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулася її сестра ОСОБА_1 .. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.10.2022 зареєстрованого в реєстрі за №1754 (спадкова справа №53-2022) ОСОБА_2 прийняла спадщину на 2/3 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_3 , яка належала на підставі свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_4 від 22.03.1993 (а.с. 36-97).

Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

За статтею 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 -1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).

Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною.

Статтею 78 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 2 ст. 79 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як було встановлено судом, ОСОБА_3 за життя склала заповіт на своїх двох дочок ОСОБА_4 та ОСОБА_1 ; ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 після відкриття садщини і не встигла її прийняти на належну їй частку спадщини. До нотаріальної контори після відкриття спадщини на майно померлих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1 та позивач по справі ОСОБА_2 ..

Щодо заперечень відповідача ОСОБА_1 , суд зазначає наступне, що позивач по справі приймає спадщину після ОСОБА_3 відповідно до норм ст. 1276 ЦК України, в порядку спадкової трансмісії. Оскільки після смерті ОСОБА_3 померла її дочка ОСОБА_4 , яка мала б прийняти спадщину за заповітом . Тобто після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина за законом. Крім того, син померлої ОСОБА_4 та батько позивачки - ОСОБА_5 - помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Після звернення до Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області позивачу було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Державним нотаріусом 28.09.2022 за №902/02-21 їй видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вважала що ОСОБА_4 своєчасно прийняла спадкове майно ОСОБА_3 , оскільки до дня смерті проживала разом з нею, тому в неї була відсутня необхідність звертатися до нотаріуса щодо прийняття спадщини на майно ОСОБА_3 ..

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що оскільки вищенаведена причина пропуску позивачем встановленого ст.1270 ЦК України шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини є поважною та такою що не суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, даний позов слід задовольнити і визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання нею заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, після померлої прабаби позивача ОСОБА_3 , терміном на два місяці.

Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Оскільки позивачем не заявлено вимоги про стягнення судового збору з відповідача, суд у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати залишає за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись 76-81, 89, 141, 206, 211, 247, 258,263-265,354 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1220, 1233, 1241, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Канівська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП - НОМЕР_9 , додатковий строк, тривалістю в два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання нею заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її прабаби ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Таганча, Черкаського району, Черкаської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлений 12.12.2024

Головуючий І . І . Деревенський