Провадження № 2/756/4915/24
У х в а л а

1 листопада 2024 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Жук М.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , третя особа Оболонська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення,

у с т а н о в и в:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 подала до суду вищевказаний позов.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 20.09.2024 позовна заява була залишена без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків позовної заяви, але не пізніше п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху надсилалась позивачці рекомендованим листом з повідомленням за адресою, яку вона зазначила у позовній заяві. Це поштове відправлення з ухвалою про залишення позовної заяви без руху було повернуто відправнику у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Заяв про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження позивачка суду не надавала.

Крім того, ухвала про залишення позовної заяви без руху від 20.09.2024 доставлена до електронного кабінету представника позивачки 27.09.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, яка наявна в матеріалах справи.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд (зокрема, рішення Європейського суду з прав людини в справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України"), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки заяв про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження позивачка суду не надала, поштове відправлення, направлене на указану у позовній заяві адресу, з ухвалою суду повернулась за неврученням адресату, а також враховуючи закінчення встановленого судом строку на усунення недоліків позову, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , третя особа Оболонська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення - повернути позивачці.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві (м. Київ, вул. Терещенківська, 11-а) повернути ОСОБА_1 1 211 грн. 20 коп., внесені 13.06.2024, квитанція № 0.0..1 на р/р UA 0026006 в УК в Оболонському районі м. Києва, МФО 899998.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя