Справа № 442/1968/24
Провадження № 2-п/442/20/2024
УХВАЛА

п р о п е р е г л я д з а о ч н о г о р і ш е н н я

12 грудня 2024 року м. Дрогобич

Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі:

головуючої - судді Курус Р.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Шемеляк Ганни Тарасівни про перегляд заочного рішення, ухваленого 26.08.2024 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Копанський Микола Львович, до ОСОБА_1 про поділ спільного майна,-

з участю секретаря судового засідання Федишина Б.І.,

представника позивача адвоката Копанського М.Л.,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.08.2024 у справі 442/1968/2024 за позовом ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Копанський Микола Львович, до ОСОБА_1 про поділ спільного майна, позовні вимоги ОСОБА_2 було задоволено частково. Визнано за ОСОБА_2 право власності на частини житлового будинку, загальною площею 132,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на частини земельної ділянки з кадастровим номером :01:062:0105, загальною площею 0,0702 га, за адресою: АДРЕСА_1 . В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання щодо судових витрат.

25.11.2024 представник відповідач ОСОБА_1 - адвокат Шемеляк Г.Т. ознайомилась з матеріалами цивільної справи.

Не погодившись з заочним рішенням суду, 26 листопада 2024 року до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшла заява адвоката Шемеляк Г.Т. в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про перегляд вказаного заочного рішення. Заяву про перегляд заочного рішення мотивує тим, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, через проживання за кордоном, неотримання у зв`язку з цим судових повідомлень, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи..

Ухвалою від 28.11.2024 заяву прийнято до розгляду, призначено судове засідання на 12.12.2024.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив щодо задоволення заяви відповідача та перегляд заочного рішення суду, оскільки відповідач повідомлявся судом про розгляд справи належним чином та жодних доказів, які мають значення для розгляду даної справи, відповідачем не надано.

Представник відповідача в судове засідання подала заяву, в якій просить заочне рішення скасувати і призначити новий розгляд справи.

Вислухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Заочним рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.08.2024 у справі 442/1968/2024 за позовом ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Копанський Микола Львович, до ОСОБА_1 про поділ спільного майна, позовні вимоги ОСОБА_2 було задоволено частково. Визнано за ОСОБА_2 право власності на частини житлового будинку, загальною площею 132,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на частини земельної ділянки з кадастровим номером :01:062:0105, загальною площею 0,0702 га, за адресою: АДРЕСА_1 . В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання щодо судових витрат.

Справа була розглянута за відсутності відповідача, якій надсилались судові повістки за встановленою згідно вимог п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області. При таких обставинах неявку відповідача суд визнав неповажною та провів заочний розгляд справи, проти чого позивач у поданому письмовому клопотанні не заперечував.

26.08.2024 копію судового рішення було поштою направлено відповідачу за місцем його реєстрації, однак таке ним не отримано і конверт повернуто до суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання" (згідно відстеження з сайту "Укрпошта").

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Така заява подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

З матеріалами справи 25.11.2024 ознайомилась представник відповідача (а.с. 65) та 26.11.2024 подала від її імені заяву про перегляд рішення суду, тобто, у строк, визначений у ч. 3 ст. 284 ЦПК України, а відтак підстав для поновлення такого строку судом не встановлено.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Згідно з ч. 3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як на підставу перегляду заочного рішення суду відповідач покликається на дві обставини - неналежне повідомлення про судові засідання, які призначались судом, зокрема через проживання за кордоном, та існування доказів, на які він покликається як на такі, що мають суттєве значення для вирішення цієї справи.

З приводу покликання відповідача на неналежність його повідомлення про розгляд справи, слід зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 в судові засідання, які призначались судом, не з`являлась.

Відповідно до ч. ч. 6, 8 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді №487404 від 12.03.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 є АДРЕСА_2 , а.с. 19.

Відповідно до ч.7 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відтак, саме за адресою - АДРЕСА_2 , відповідач ОСОБА_1 повідомлялась про судові засідання.

Покликання відповідача ОСОБА_1 на її проживання за кордоном значення не має та нічим не підтверджено, оскільки долучена до заяви копія нібито доказу про це викладена іноземною мовою без перекладу на державну мову, а відтак, зазначений доказ не є належним.

Зокрема, відповідачу ОСОБА_1 скеровувалась ухвала про відкриття провадження від 12.03.2024, позовна заява та додані до неї документи засобами поштового зв`язку рекомендованим повідомленням №228, яке повернулось на адресу суду з конвертом з відміткою "за закінченням терміну зберігання", "адресат відсутній" а.с. 20-21, 23-24, 28.

В подальшому, відповідачу ОСОБА_1 скеровувались процесуальні документи та судові повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку на адресу її зареєстрованого місця проживання рекомендованими повідомленнями №877, №039, №269, №653, які повертались до суду з конвертами з відмітками "за закінченням терміну зберігання", "адресат відсутній за вказаною адресою", а.с 27-19, 34-36, 41-42, 49-51, 55-56.

Так, частиною восьмою цієї статті передбачено, що днем вручення судової повістки є, зокрема: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19, від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Відповідно до частини 4 статті 12 Цивільно-процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, в разі коли фактичне місцезнаходження особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю фізичну особу.

Також судом враховані положення Правил надання послуг поштового зв`язку, визначеніпостановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року(далі Правила).

Так, порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України "Про поштовий зв`язок", цих правил (пункт 94 правил).

Відтак, повна відповідальність за достовірність інформації про місцезнаходження, а також щодо наслідків неотримання поштових відправлень за своїм офіційним місцезнаходженням покладається саме на фізичну особу.

Вказана правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 923/1432/15.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 повідомлялась належним чином про дату, час та місце проведення судових засідань шляхом скерування поштової кореспонденції на адресу її зареєстрованого місця проживання.

Окрім цього, відповідач ОСОБА_1 повідомлялась судом про вищевказані судові засідання шляхом публікації оголошення, а також про всі процесуальні дії, ухвалення судового рішення на офіційному веб порталі "Судової влади України", а.с. 33, 39, 48, 54, 64.

Відтак, суд не бере до уваги твердження відповідача, наведені у заяві про перегляд заочного рішення суду в частині неналежності її повідомлення про судові засідання, оскільки судом здійснено всіх можливих заходів щодо належного повідомлення відповідача ОСОБА_1 про судові засідання з розгляду цивільної справи №442/1968/24.

При цьому, у заяві про перегляд заочного рішення відповідач жодним чином не обґрунтовує про свою обізнаність (коли і за яких обставин) вона дізналась про ухвалення зазначеного рішення суду, що, на переконання суду, свідчить про її обізнаність про існування даного спору суді.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що відповідач була належним чином повідомлена судом про розгляд справи та про проведення судових засідань у даній справі.

Суд звертає увагу, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожна особа несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Разом з тим, у своїй заяві відповідач зазначає, що будинок, який є предметом даного спору, є незавершеним будівництвом, однак жодних доказів цьому суду не надає.

Крім цього, доводи відповідача про те, що на вказаній земельній ділянці розміщений одноквартирний житловий будинок АДРЕСА_2 , в якому співвласниками квартир є їхні діти, яких на переконання відповідача необхідно було залучити до участі в даній справі, не підтверджені жодними доказами.

При цьому, рішення суду, у справі за позовом ОСОБА_1 про припинення права власності позивача ОСОБА_2 на частку у зазначеній квартирі було скасоване і справу залишено без розгляду.

У відповідності до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що заявником не надано суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, що є обов`язковою умовою скасування заочного рішення згідно ст. 288 ЦПК України.

У рішенні у справі "Сутяжник проти росії" (№8269/02) ЄСПЛ зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму, судове рішення може бути скасоване лише з метою виправлення істотної судової помилки.

Відтак, зважаючи на те, що відповідач неодноразово був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, враховуючи вимоги ст. 288 ЦПК України, при яких заочне рішення суду підлягає скасуванню лише за наявності двох умов (відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи) у їх сукупності, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні, а тому заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 26.08.2024 по цивільній справі №442/1968/24 слід залишити без задоволення.

При цьому, суд роз`яснює заявнику, що відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З наведених міркувань, керуючись ст. ст. 284, 287-288 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Шемеляк Ганни Тарасівни про перегляд заочного рішення, ухваленого 26.08.2024 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Копанський Микола Львович, до ОСОБА_1 про поділ спільного майна - відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Дата складення повного тексту ухвали суду 12.12.2024.

Головуюча - суддя Курус Р.І.