Справа № 306/2616/23
Провадження № 22-ц/4806/1079/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

25 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Кожух О.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 12.09.2024 (суддя Вінер Е.А., повний текст рішення виготовлено 13.09.2024), у цивільній справі №306/2616/23, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення коштів за користування будинком та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и л а :

12.10.2024 через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на рішення Свалявського суду Закарпатської області від 12.09.2024, яким в задоволенні позову відмовлено. В апеляційній скарзі просить звільнити її від сплати судового збору, зазначивши, що не має можливості сплатити судовий збір, оскільки її рахунки заблоковані в межах виконавчого провадження, а також зазначила, що в попередньому році нею було отримано соціальну допомогу в розмірі 860 грн та зважаючи на те, що в суді першої інстанції вона була звільнена від сплати судового збору, просить апеляційний суд звільнити від сплати судового збору в апеляційній інстанції.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Підставою для вчинення судом зазначених у цих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону (скаржника).

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа N 613/76/16-ц провадження N 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Вказані приклади доказів на підтвердження скрутного майнового стану наведено у п. 28 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах".

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (заява N 28249/95) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункт 60).

З матеріалів справи вбачається, що апелянт була звільнена від сплати судового збору в суді першої інстанції ухвалою від 14.06.2024. Разом з тим, до апеляційної скарги не подано доказів про майновий стан заявниці за попередній рік, не зазначено в межах якого виконавчого провадження накладено арешт на майно, не додано доказів накладення арешту на всі грошові кошти скаржниці, однак про це зазначила в скарзі.

Таким чином, до клопотання скаржниці не додано жодних доказів щодо реального фінансового становища, наявності рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, не надано довідки податкового органу, тощо.

Скаржниця не надала письмових доказів з приводу її доходів за попередній календарний рік, не надала належних і допустимих доказів її скрутного майнового стану, важкого фінансового становища, не довела наявність умов передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а відтак не довела обставин, які є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зважаючи на відсутність доказів про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, клопотання апелянта ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору встановлюється в сумі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Оскільки в справі ціна позову за дві майнові вимоги складає суму 1860000 грн, один відсоток з якої дорівнює 18600 грн. Таким чином сплаті підлягав судовий збір за подання позову в розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який в 2023 році складав 2684 грн (2684 грн х 5 = 13420 грн).

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За подання апеляційної скарги у даній справі розмір судового збору становить 16104 грн (2684грн х 5 х 150% х 0,8), який повинен бути внесений або перерахований скаржником за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача (за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0007493

Призначення платежу Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва платника).

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржницю та надати їй строк для усунення недоліків, шляхом оплати судового збору протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суддя-доповідач, -

у х в а л и л а :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху, про що повідомити скаржницю та надати їй строк для усунення недоліків, шляхом оплати судового збору протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити скаржниці, якщо відповідно до цієї ухвали у встановлений строк вона не усуне недоліки апеляційної скарги, шляхом подання або надіслання квитанції про сплату судового збору безпосередньо до суду апеляційної інстанції, апеляційна скарга буде визнана неподаною і підлягатиме поверненню апелянту.

Суддя Олена КОЖУХ