Справа № 298/1851/24
Номер провадження 2-о/298/62/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року с-ще Великий Березний

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області у складі: головуючої судді Ротмістренко О.В., за участі секретаря судових засідань Хомин Л.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив :

До Великоберезнянського районного суду Закарпатської області 27.09.2024 надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою судді Великоберезнянського районного суду від 07.10.2024 прийнято заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку окремого провадження. Розгляд справи призначено на 23.10.2024 на 14 год. 00 хв.

У судове засідання, призначене до розгляду на 23.10.2024 на 14 год. 00 хв., сторони не з`явилися. 23.10.2024 заявником ОСОБА_1 подано заяву про розгляд справи без його участі.

При дослідженні матеріалів справи судом встановлено, що провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог ст. 175 ЦПК України.

За змістом п. 5 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у

справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зазначено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів за наявності певних умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Згідно з пунктом 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту форми позовної заяви, встановленим ст.137 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 274 ЦПК. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст. 139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок

заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя

постановляє мотивовану ухвалу. Вказана позиція узгоджується з позицією ВС, викладеною у постанові від 23.05.2022 р. по справі справа № 539/4118/19.

Згідно з пунктом 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» При розгляді справи про встановлення відповідно до п.6 ст.273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Як убачається зі змісту заяви, заявником порушується питання про встановлення факту належності особі заявнику трудової книжки, в якій містяться розбіжності в даті народження заявника, що міститься в трудовій книжці, та фактичній даті народження такого заявника. Підставою для такої заяви зазначає ту обставину, що наявність розбіжностей у написанні дати народження в паспорті громадянина України, належного заявнику, свідоцтві про народження та трудовій книжці позбавляє можливості реалізувати його право на соціальне забезпечення.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При дослідженні заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що на порушення вказаних вимог ЦПК України ОСОБА_1 до заяви не додав доказів про те, що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Так, згідно з вимогами чинного законодавства виправити помилковий запис у трудовій книжці має роботодавець який його зробив, у разі його відсутності - правонаступник. Якщо ж підприємство ліквідовано відповідне виправлення робить архівна установа.

Разом з цим, як убачається з рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області від 15.08.2024 № 72, у призначенні пенсії за віком ОСОБА_2 відмовлено у зв`язку з відсутністю інформації про стаж роботи у відповідні періоди. У зв`язку з цим вказаною установою ОСОБА_2 запропоновано для зарахування періодів роботи надати уточнюючі довідки про періоди роботи, видані підприємствами, на яких працював заявник, на підставі первинних документів за час виконання роботи.

Аналіз поданої заяви та доданих до неї документів показує, що така не містить доказів про відсутність документів на підтвердження трудового стажу в органах Пенсійного фонду України та підтвердження неможливості отримання таких у відповідних підприємствах, установах чи організаціях, у яких заявник займався трудовою діяльністю у відповідні періоди.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Таким чином, дану заяву необхідно залишити без руху. Для усунення недоліків поданої заяви заявнику ОСОБА_1 слід надати дані про неможливість внесення відповідних виправлень до трудової книжки особою або організацією яка видала документ, та відсутність документів на підтвердження трудового стажу, а також дані, що підприємства, установи чи організації, в яких працював заявник, не мають можливості надати уточнюючі довідки про періоди роботи, на підставі первинної документації.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відтак суд вбачає за необхідне встановити заявнику строк для усунення вище вказаних недоліків позовної заяви, терміном на п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, суд може постановити ухвалу про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 187, 260, 261, 352 - 355 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 залигити без руху.

Заявнику у справі ОСОБА_1 , надати строк для усунення недоліків позовної заяви терміном на п`ять днів з дня отримання ним ухвали та роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

Розгляд справи відкласти на 18.11.2024 на 10 год. 00 хв.

Ухвали постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О.В.Ротмістренко