Провадження № 2/592/2859/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 жовтня 2024 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду міста Суми Косолап М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 про визнання права на завершення будівництва та здачу в експлуатацію житлового будинку без будівельного паспорту,

у с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради (далі відповідач) і просить визнати за ним право на завершення будівництва та здачу в експлуатацію житлового будинку 67 % готовності, який знаходиться на земельній ділянці площею 0,0519 га кадастровий номер :13:001:0007, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 за адресою: АДРЕСА_1 без будівельного паспорту.

Дослідивши позовну заяву та документи, що до неї додані, суддя дійшла висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України зважаючи на наступне.

Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК України).

Згідно частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертаючись до суду з позовом про визнання права на завершення будівництва та здачу в експлуатацію житлового будинку без будівельного паспорту позивач зазначає, що на його звернення про видачу будівельного паспорту з метою завершення будівництва житлового будинку отримав письмову відмову Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради про його видачу.

До матеріалів позовної заяви долучено Повідомлення Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради про відмову в наданні будівельного паспорта від 25.09.2024 на підставі пункту 2.4. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011, а саме: невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Разом з тим, у позовній заяві не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги саме до Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради в частині невизнання ним права позивача на завершення будівництва та здачу в експлуатацію житлового будинку без будівельного паспорту.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 26.01.2011 параметри розміщення житлового будинку були погоджені Управлінням архітектури та містобудування Сумської міської ради при видачі будівельного паспорту попередній власниці земельної ділянки та вказує, що вона втратила свій примірник будівельного паспорту і на її звернення про отримання його дублікату їй було відмовлено, проте доказів на підтвердження цих обставин не додано.

Доказів звернення попереднього власника до відповідних установ з метою отримання дублікату будівельного паспорту та доказів, що їй було відмовлено у його видачі до позовної заяви не долучено.

До позовної заяви не долучено доказів, що станом на момент звернення до суду наміри забудови земельної ділянки відповідають вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на пункт 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» (далі Закон).

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Згідно статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Враховуючи те, що предметом спору у цій справі є вимоги про визнання права на завершення будівництва та здачу в експлуатацію житлового будинку без будівельного паспорту, відсутні підстави вважати, що справа пов`язана із порушенням права позивача як учасника бойових дій чи будь яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасника бойових дій.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пункту 2 частини 2 статі 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір встановлено 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211 грн. 20 коп., отже судовий збір повинен бути сплачений позивачем у розмірі 1211 грн. 20 коп.

З огляду на викладене, відповідно до частин 1 і 2 статті 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачці протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки шляхом подачі позовної заяви з урахуванням викладених у даній ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Керуючись частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 про визнання права на завершення будівництва та здачу в експлуатацію житлового будинку без будівельного паспорту - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Косолап