УХВАЛА

21 жовтня 2024 року м. Кропивницький

справа № 383/278/24

провадження № 22-ц/4809/1578/24

Кропивницький апеляційний суд в складі судді Голованя А.М. дослідивши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 квітня 2024 року,

В С Т А Н О В И В :

10.10.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 квітня 2024 року у справі за її позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Орган опіки та піклування Бобринецької міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

В апеляційній скарзі позивач зазначила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому посилалася на те, що вперше апеляційна скарга на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 квітня 2024 року була подана її представником ОСОБА_3 28.05.2024, яка ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 17.06.2024 була залишена без руху. Вказувала, що її представником ОСОБА_3 було усунуто недоліки зазначені в ухвалі та направлено уточнену апеляційну скаргу до апеляційного суду. Однак ухвалою Кропивницького апеляційного суду її апеляційна скарга була визнана неподаною та повернута скаржнику так як недоліки не були усунуті вчасно.

Також позивач зазначила, що копію ухвали про залишення її апеляційної скарги без руху, вона не отримувала як і її представник. Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з усім пакетом документів, вона отримала лише 24.09.2024. Посилаючись на зазначені обставини, вважає, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження є поважними, а тому просила поновити строк.

Вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження встановлено, що у задоволенні зазначеного клопотання слід відмовити, а апеляційну скаргу залишити без руху з наступних підстав.

Згідно ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частина перша статті 127 ЦПК України передбачає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що копію повного рішення суду представником позивача ОСОБА_3 отримано 06.05.2024. Апеляційна скарга подана до суду 10.10.2024, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, передбаченого ст. 354 ЦПК України.

Матеріали справи свідчать про те, що 28.05.2024 ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 вже зверталося до суду з апеляційною скаргою на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 квітня 2024 року, яка ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 21 серпня 2024 року була визнана неподаною та повернута скаржнику.

Зазначені представником позивача причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду не дають підстав для висновку про його пропуск з поважних причин та не підтверджені належними доказами.

Матеріали справи свідчать про те, що вперше апеляційну скаргу було подано в межах строку, передбаченого ст. 354 ЦПК України, однак саме по собі право позивача на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою після її повернення ухвалою апеляційного суду не свідчить про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження та не є безумовною підставою для його поновлення.

Крім того, підстави на які посилається позивач спростовуються матеріалами справи. Так, згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була отримана ОСОБА_1 05.07.2024 особисто (а.с. 102). Останнім днем для усунення недоліків зазначених в ухвалі було 15.07.2024, однак уточнену апеляційну скаргу згідно поштового штампу на конверті, було направлено представником позивача до апеляційного суду 17.07.2024, тобто з попуском строку встановленого судом.

З урахуванням зазначеного, причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, на які посилається позивач спростовуються матеріалами справи та не є безумовною підставою для його поновлення.

Інших обставин непереборної сили, які об`єктивно унеможливлювали подання апеляційної скарги у встановлений строк, представником позивача не зазначено.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України імперативно визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях, наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ у рішенні від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» (пункти 22-23) зазначив, що норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (Melnyk v. Ukraine, N 23436/03).

Тобто, інститут строків в цивільному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій і стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У постанові Верховного Суду від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц зазначено, що сама по собі вказівка на наявність поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження не є належним мотивуванням для його поновлення. Апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, суд не визнає наведені позивачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, а тому її клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 квітня 2024 року залишити без руху.

Запропонувати скаржнику протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 квітня 2024 року, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Роз`яснити, що у разі, якщо заяву про поновлення строку не буде подано особою у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнанні неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому ст. 358 ЦПК України.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду А.М. Головань