Справа № 681/1273/24
Провадження 2-о/681/87/2024
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"24" жовтня 2024 р. м. Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горщар А.Г.,

розглянувши матеріали заяви Понінківської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади,-

встановив:

Представник Понінківської селищної ради селищний голова Гончаренко Геннадій звернувся до суду з заявою, в якій просить визнати за Понінківською територіальною громадою в особі Понінківської селищної ради право власності на нерухоме майно, а саме: будівлю, за описом виробничий будинок, загальною площею 17,7 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , мотивуючи тим, що радою виявлено на території селища Понінка безхазяйне нерухоме майно, пошук власника не дав результатів, вказане нерухоме майно постановлено на облік як безхазяйне.

Однак заява не в повній мірі відповідає вимогам ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За положеннями п. 7 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Заява, яка подається в порядку окремого провадження повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтею 175 ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим для тієї чи іншої справи окремого провадження.

За положеннями п.п. 2, 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб (ч. 1 ст. 177 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За положеннями ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.4 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження юридичною особою встановлено судовий збір у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тож виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024, який становив 3028 грн., сума судового збору, яку має сплатити юридична особа при подачу заяви у справах окремого провадження складає 1514 грн.

За положеннями ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 332 ЦПК України справа про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади розглядається судом за участю заявника з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб.

Відповідно до ст.329 ЦК України юридична особа публічного права набуває право власності на майно, передане їй у власність, та на майно, набуте нею у власність на підставах, не заборонених законом.

За приписами ч. 2 ст. 335 ЦК України безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

За положеннями ст. 333 ЦПК України суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

На підставі зазначеного слід зробити висновок, що такі поняття як «визнання права власності» та «передача безхазяйної нерухомої речі у власність» не є тотожними за своєю правовою природою та потребують різних способів захисту, а саме: визнання права власності передбачає подання власником позову, а передача безхазяйної нерухомої речі у власність подання відповідної заяви в порядку окремого провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. У разі якщо відчужувачу (попередньому власнику) такого об`єкта належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку, до набувача цього об`єкта переходить право власності на таку частку. При вчиненні правочину, що передбачає перехід права власності на зазначений об`єкт, мають дотримуватися вимоги частини шістнадцятої цієї статті.

Аналіз вище вказаних норм Цивільного та Земельного кодексів свідчить, що чинне земельне та цивільне законодавство визначає цілісність об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований, оскільки визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду, та імперативно передбачає перехід права на земельну ділянку в разі набуття права власності на об`єкт нерухомості, що відображає принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди.

В порушення зазначених вимог, заявником в поданій заяві не визначено кола заінтересованих осіб, якими можуть бути особи, які побудували нерухоме майно, користувались ним, власники або користувачі земельної ділянки, на якій знаходиться нерухоме майно; не викладено обставин, за яких виникло вказане нерухоме майно, хто його створив (побудував), в чиєму користуванні воно перебувало, хто є власником або користувачем земельної ділянки, на якій воно знаходиться, з зазначенням посилання на докази; не додано документу про сплату судового збору та не вказано підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту прохальної частини поданої заяви вбачається, що заявником ставиться питання про визнання за Понінківською територіальною громадою в особі Понінківської селищної ради права власності на нерухоме майно, а не про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність, які є різними способами захисту.

Відтак, потребує уточнення прохальна частина заяви, тобто сама вимога, яка ставиться Понінківською селищною радою, яка має відповідати викладеним в заяві обставинам.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, заява Понінківської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади підлягає залишенню без руху, а заявник в установлений судом термін повинен усунути зазначені вище недоліки.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 330, 332 ЦПК України, суддя-

постановив:

Заяву Понінківської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади залишити без руху, надавши для неї строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки заяви шляхом:

подання заяви в новій редакції з уточненням прохальної частини (вимоги) заяви відповідно до викладених в ній обставин, визначенням кола заінтересованих осіб та викладом обставин створення нерухомого майна по АДРЕСА_1 , його користувачів, правового статусу земельної ділянки, на якій розташоване вказане нерухоме майно, її власників, користувачів з посиланням на відповідні докази та їх наданням;

надання документу про сплату судового збору або зазначення підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

надання копій заяви з копіями доданих до неї документів у кількості відповідно до кількості учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.Г.Горщар