Справа № 366/3515/23
Провадження № 2/366/130/24
РІШЕННЯ

Іменем УКРАЇНИ

25 січня 2024 року смт Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі судді Корчкова А.А., за участю секретаря судового засідання Іванової Л.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог:

Позивачка звернулась до суду з позовом до Відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Іванків, Вишгородського району Київської області.

В обґрунтування позовних вимог Позивачка зазначила, що на день смерті матері залишилось спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 1,9496 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та земельна ділянка площею 1,1377 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

15.11.2023 Позивачка звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу, Білана Є.Г., з метою отримати свідоцтва про право на спадщину за законом на земельні ділянки, проте у видачі свідоцтв їй було відмовлено, оскільки було пропущено строк для прийняття спадщини (шість місяців з дня відкриття спадщини).

Позивачка зауважує, що заяву про прийняття спадщини у шестимісячний термін, який закінчився 25.04.2023, вона не подала з причин некомпетентності у цивільному законодавстві, оскільки вважала, що є єдиною спадкоємицею, яка претендує на спадщину, тому звернутись до нотаріальної контори зможе у будь-який час. До нотаріальної контори за порадою не зверталась.

Викладені обставини Позивач вважає поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. Інших спадкоємців, які претендують на спадщину, не має.

Враховуючи викладене, просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини в два місяці.

Процесуальні дії:

17.11.2023 позов надійшов до суду.

22.11.2023 за правилами загального позовного провадження відкрито провадження у справі. Підготовче судове засідання призначене на 25.01.2024.

Позиції сторін:

У судове засідання сторони не з`явились.

Позивач звернулась до суду із заявою про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує.

Представник Відповідача в судове засідання не з`явився, відзив не подав, про дату, час і місце розгляду справи повідомлено належним чином. До суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, проти задоволення позовних вимог не заперечують, що суд розцінює як відзив з визнанням позову.

Керуючись ч. 3 ст. 211, ст. 223 ЦПК України, суд розглядає справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Встановлені судом обставини справи та відповідні їм правовідносини:

Дослідивши наявні матеріали справи, судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 27.10.2022, актовий запис № 577 /а.с.5/.

Позивачка, ОСОБА_1 , була дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 17.11.2023, актовий запис № 120 та свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 17.11.2023, актовий запис № 128 /а.с.6,7/.

На день смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно у вигляді земельних ділянок площею 1,9496 га, кадастровий номер :02:001:0031 та площею 1,1377 га, кадастровий номер :04:002:0016 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, право власності на які посвідчено державним актом на право власності на земельну ділянку серії КВ № 088330 /а.с.10/.

15.11.2023 Позивачка звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Білана Є.Г. із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено в заведенні спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, про що нотаріусом надано відповідне роз`яснення за вих. № 153/01-16/а.с.8/.

Інші спадкоємці, як вбачається з матеріалів справи, відсутні.

Відсутність заведеної після смерті ОСОБА_2 спадкової справи підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) /а.с.9/

Позивачка зазначає причиною пропуску обумовленого шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 те, що в силу своєї некомпетентності вважала, що є єдиною спадкоємицею, яка претендує на спадщину, тому звернутись до нотаріальної контори зможе у будь-який час.

Оскільки приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Біланом Є.Г. Позивачці відмовлено у заведенні спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку, визначеного ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, вона змушена звернутись до суду для його додаткового встановлення.

Відповідно до положень ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 81 зазначеного вище Кодексу передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані докази та аргументи є належними та допустимими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України.

Таким чином, некомпетентність та необізнаність спадкоємця про існування спадкового майна, є поважною причиною пропуску строку. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини, а тому вона не може бути підтверджена відповідними доказами.

В той же час, факт необізнаності особи про наявність спадкового майна може бути спростовано шляхом надання суду інших доказів, що свідчать про протилежні обставини, однак матеріали справи таких доказів не містять.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Крім того, суд бере до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, а також відсутність будь яких інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження та приходить до висновку про задоволення позову, визнаючи поважними зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, є підставою для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Судовий збір:

Судом встановлено, що відповідно до Закону України «Про судовий збір», Позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 1073, 60 грн., що підтверджується квитанцією про оплату від 17.11.2023 року /а.с.12/. У позовних вимогах Позивач зазначила, що судові витрати у справі згодна нести сама.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в нотаріальну контору, два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судовий збір залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 01.02.2024.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 : ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Іванківська селищна рада Вишгородського району Київської області: код ЄДРПОУ 0435800, адреса: вул. І. Проскури, 7, смт Іванків, Вишгородського району Київської області, 07201.

Суддя Анатолій КОРЧКОВ