УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Левицька Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.10.2024 року вказана позовна заява надійшла в провадження судді Левицької Т.В.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що між нею та ОСОБА_3 на території України укладений шлюб, про що 28 березня 2018 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві складений актовий запис № 419837, що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_1 . Спільних дітей від шлюбу у них немає.

Вказує, що відповідач - її чоловік ОСОБА_4 , не проживає в Україні, а проживає на території Російської Федерації.

Згідно із зазначеним вище свідоцтвом про шлюб ОСОБА_4 є громадянином Республіки Казахстан.

Відповідно до Реєстру територіальної громади м. Києва від 17.10.2024 року № 120929975 відомості щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вказаному реєстрі відсутні.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є громадянкою України, що підтверджується копіями паспорта на ім`я останньої, картки платника податків, відповіддю № НОМЕР_2 від 15.10.2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до Постанови Пленуму ВСУ України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11 ВСУ зазначає, що в разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем, один з яких проживає на Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими статтею 110 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Так, позивач ОСОБА_1 у своїй позовній заяві зазначила адресу свого місця проживання, а саме - АДРЕСА_1 , що відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва.

Разом з тим, згідно з даними, що містяться у відповіді № 846440 від 15.10.2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що належить до меж Жмеринського району Вінницької області.

З урахуванням наведених вище вимог закону вказана цивільна справа підсудна Жмеринському міськрайонному суду Вінницької області.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суддя передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, суддя прийшов до висновку, що матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, слід передати на розгляд Жмеринському міськрайонному суду Вінницької області, як суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого належить вказаний позов.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: