УХВАЛА

іменем України

Справа №732/307/24

Провадження №2-п/377/4/24

22 жовтня 2024 року Славутицький міський суд Київської області у складі: головуючої - судді Малишенко Т.О., за участі секретаря судового засідання - Присяжного В.В., сторони відсутні, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі в порядку спрощеного позовного провадження, заяву ОСОБА_1 - про перегляд заочного рішення суду від 13.06.2024 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 - про стягнення заборгованості за кредитним договором,

У С Т А Н О В И Л А:

13.06.2024 року Славутицьким міським судом Київської області ухвалено заочне рішення у справі № 732/307/24 Провадження №2/377/191/24 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 - про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до поштового штампу 20.06.2024 року ОСОБА_1 отримав копію заочного рішення від 13.06.2024 року.

26.06.2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з клопотанням про ознайомлення з матеріалами цивільної справи, після чого особисто отримав у суді з повернутого конверту ухвали від 15.04.2024 року, ухвалу від 08.05.2024 року та позовну заяву з додатками, про що написав розписку.

До канцелярії Славутицького міського суду ОСОБА_1 26.06.2024 року наручно подав заяву про перегляд заочного рішення Славутицького міського суду.

Зі змісту заяви вбачається, що відповідач отримав копію заочного рішення 14.06.2024 року на електронну пошту. До моменту отримання рішення він не отримував позовної заяви з додатками, досудових вимог, повісток чи інших матеріалів справі з суду. Відповідач зареєстрував собі кабінет «Електронного суду» але жодних матеріалів не отримував. Невручення судових документів позбавило відповідача можливості подати до суду не тільки відзив а і клопотання про витребування оригіналів доказів. Заперечував проти позовних вимог. Просив скасувати заочне рішення від 13.06.2024 року, призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Судом для з`ясування заяви, заслуховування особистих пояснень ОСОБА_1 , для вирішення питання про скасування заочного рішення, призначено судове засідання 10.07.2024 року, про що ОСОБА_1 вручено судову повістку під підпис.

09.07.2024 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до суду надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення від 13.06.2024 року. Вважають її безпідставною, необґрунтованою, та такою що не підлягає задоволенню. В заяві відповідач не надає відомостей про поважність причин неявки в судові засідання та не надає доказів та посилань якими обґрунтовує свої заперечення.

У зв`язку з неявкою в судове засідання 10.07.2024 року ОСОБА_1 , розгляд заяви про перегляд заочного рішення відкладено до 15.08.2024 року і визнано явку ОСОБА_1 , обов`язковою для дачі пояснень.

Судова повістка направлена ОСОБА_1 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначену у клоптотанні про направлення документів електронною поштою. Довідкою про доставку електронного листа підтверджено її доставку 11.07.2024 року о 09.43 год. Одночасно судову повістку направлено за адресою реєстрації ОСОБА_1 , яку повернуто до суду не врученою, з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання 15.08.2024 року ОСОБА_1 , розгляд заяви про перегляд заочного рішення відкладено до 10.09.2024 року, визнано явку ОСОБА_1 , обов`язковою для дачі пояснень.

Судова повістка направлена ОСОБА_1 у вигляді смс повідомлення за номером НОМЕР_2. Довідкою про доставку смс підтверджено її доставку 22.08.2024 року о 11.00 год. Одночасно судову повістку направлено за адресою реєстрації ОСОБА_1 , яку повернуто до суду не врученою, з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Ухвалою від 10.09.2024 року розгляд заяви про перегляд заочного рішення відкладено до 22.10.2024 року у зв`язку з повторною неявкою ОСОБА_1 в судове засідання для дачі пояснень.

В призначене судове засідання сторони не з`явились.

Позивач по справі ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» у призначене судове засідання свого представника не направило, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджено зворотнім поштовим повідомленням про отримання 16.09.2024 року судової повістки. В своїх запереченнях щодо заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення просили розглядати справу за відсутності представника позивача.

Заявник (відповідач по справі) ОСОБА_1 , неодноразово, повторно у призначене судове засідання не з`явився. Судова повістка направлена ОСОБА_1 у вигляді смс повідомлення за номером НОМЕР_2. Довідкою про доставку смс підтверджено її доставку 11.09.2024 року о 18.51 год. Також на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначену у клоптотанні про направлення документів електронною поштою направлено судову повістку та ухвалу суду. Довідкою про доставку електронного листа підтверджено її доставку 11.09.2024 року о 17.11 год. Одночасно ухвалу та судову повістку направлено за адресою реєстрації ОСОБА_1 , яку повернуто до суду не врученою, з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання.

З огляду на наведене, судом дотримано вимоги законодавства та направлено рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення на належну адресу заявника судової повістки, та вчинені певні дії для повідомлення ОСОБА_1 про дату судового засідання (смс, електронна пошта), що свідчить про вжиття необхідних заходів для повноцінної реалізації заявником права на належне повідомлення про дату, час та місце розгляду заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи, що учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце, у судове засідання не з`явилися, зважаючи на те, що їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення, то суд приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності вищевказаних учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях, наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Таким чином, судом були вжиті всі належні заходи направлені на отримання заявником судової повістки.

Розглянувши матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Судом встановлено, що 13.06.2024 року Славутицьким міським судом Київської області ухвалено заочне рішення у справі № 732/307/24 Провадження №2/377/191/24 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 - про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У свою чергу, заява про перегляд заочного рішення надійшла до суду 26.06.2024 року. Таким чином, заява про перегляд заочного рішення подана у встановленому законодавством порядку та у встановлений законом строк.

Аналіз поданої заяви дає можливість зробити висновок про її відповідність вимогам щодо форми та змісту, які визначені у ст. 285 ЦПК України. Підстав для залишення заяви без руху чи її повернення немає. У зв`язку з цим заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення підлягає прийняттю до провадження суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З наведених приписів процесуального законодавства вбачається, що скасування заочного рішення є можливим за одночасної наявності двох декількох умов: 1) відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки і не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 2) докази, на які посилається відповідач, повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи. Відсутність хоча б однієї з цих умов свідчить про відсутність підстав для скасування заочного рішення.

Судом встановлено, що у провадженні Славутицьким міським судом Київської області перебувала цивільна справа № 732/307/24 Провадження №2/377/191/24 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 - про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням суду від 13.06.2024 року позовні вимоги ТОВ «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» було задоволено у повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 52260,00 гривень, а також судовий збір у розмірі 3028,00 гривень.

Як вбачається зі змісту заяви про перегляд заочного рішення, обґрунтовуючи поважність причин неявки в судове засідання, не повідомлення про причини неявки і не подання відзиву на позовну заяву, ОСОБА_1 зазначає про те, що жодних судових повісток про виклик до суду за зареєстрованим місцем його проживання ним не отримувалося.

Як вбачається з інформації Управління адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області № 15-08/593, відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 08.11.2019 року по теперішній час. У своїй заяві про перегляд заочного рішення він підтвердив, що вказана адреса дійсно є зареєстрованою адресою місця його проживання. Крім того, вказана адреса зазначається ним в його заяві та клопотаннях, що містяться у матеріалах справи.

Твердження ОСОБА_1 щодо наявності кабінета в «Електронному суді» не знайшло підтвердження, оскільки відповідно до відповіді № 4679211 фізична особа з кодом РНОКПП НОМЕР_1 не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

З матеріалів справи судом встановлено, що судовий розгляд призначався неодноразово: 10.07.2024 року, 15.08.2024 року, 10.09.2024 року, 22.10.2024 року.

Судом дотримано вимоги законодавства та направлено рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення на належну адресу заявника судової повістки, та вчинені певні дії для повідомлення ОСОБА_1 про дату судового засідання (смс, електронна пошта, оголошення на офіційному сайті), що свідчить про вжиття необхідних заходів для повноцінної реалізації заявником права на належне повідомлення про дату, час та місце розгляду заяви.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримання судової повістки чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

В аспекті вищевикладеного, суд звертає увагу, що напис, зроблений працівником поштового зв`язку, є переконливим доказом та відомостями, на які суд може покладатися в силу дії презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Підтвердження існування вказаної презумпції міститься у постановах ВС від 18.01.2023 року у справі № 752/24739/19 та від 20 березня 2019 року в справі № 222/1402/16.

Презумпція добросовісного виконання працівниками оператора поштового зв`язку своїх обов`язків не є абсолютною та може бути спростована, зокрема, особою, яка оспорює отримання судової кореспонденції за зареєстрованою адресою проживання. Разом з тим, у заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 не вказав жодних обставин та фактів, які б свідчили про неналежне виконання працівниками оператора поштового зв`язку своїх обов`язків, а відповідно давали б підстави для обґрунтованого сумніву у достовірності позначки про відсутність ОСОБА_1 за вказаною адресою, що були зроблені на поштових конвертах з судовою повісткою.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 був належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади. Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії учасників справи.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що положення чинного процесуального законодавства не передбачають обов`язку суду, повторного направленя судових повісток про виклик до суду чи копії судових рішень. Повернення поштового відправлення з відміткою, яке відправлялася за офіційно зареєстрованою адресою проживання відповідача, що є єдиними відомостями про його проживання, які перебувають у володінні суду, є належним виконанням суду свого процесуального обов`язку щодо повідомлення особи про дату, час і місце судового засідання та вручення копії судового рішення. Аналогічний за змістом висновок викладено у постанові ВС від 13.01.2020 року у справі № 910/22873/17.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що протягом розгляду цивільної справи № 732/307/24 судом було вжито всіх можливих процесуальних заходів для належного повідомлення ОСОБА_1 про дату, час і місце кожного судового засідання.

На підставі вищевикладених висновків, суд зазначає, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про судові засідання, що підтверджується наявними матеріалами справи. Матеріали поданої заяви про перегляд заочного рішення не спростовують факт належного повідомлення ОСОБА_1 про судові засідання, а відповідно не спростовують, що ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про судовий розгляд, у судове засідання не з`явився. Інших причин неявки у судове засідання та не подання відзиву на позовну заяву, крім як неналежне повідомлення, у своїй заяві про перегляд заочного рішення не зазначає.

У зв`язку з цим суд приходить до висновку про відсутність поважних причин неявки ОСОБА_1 у судові засідання та не подання відзиву на позовну заяву, що свідчить про відсутність однієї з обов`язкових умов для скасування заочного рішення, що передбачена ч. 1 ст. 288 ЦПК України.

Суд неодноразово відкладав розгляд заяви про скасування заочного рішення, намагаючись викликати ОСОБА_1 , для дачі пояснень і роз`яснень заяви про скасування заочного рішення, проте вимоги суду ОСОБА_1 , проігнорував, за таких обставин з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, а відповідно заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 128, 280-289 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И Л А :

Заяву ОСОБА_1 - про перегляд заочного рішення суду від 13.06.2024 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 - про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Т. О. Малишенко