Ленінський районний суд м. Полтави
Справа № 641/9497/20
Провадження № 2/553/118/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді Високих М.С., за участі секретаря судового засідання Сіомашко В.Р., представника відповідача ОСОБА_1 , третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за цивільним позовом ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шефель Дениса Сергійовича, Міністерства юстиції України, Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про визнання запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно таким, що внесений з порушенням законодавства,

в с т а н о в и в :

У листопаді 2021 року ОСОБА_3 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до приватного виконавця Харківського міського нотаріального округу Шефель Д.С., Міністерства юстиції України, Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради про визнання запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно таким, що внесений з порушенням законодавства, посилаючись на те, що 11.11.2020 о 12:16:25 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шефель Д.С. відбулося відкриття розділу у відповідності до ст. 18 Закону України "Про реєстрацію речових прав па нерухоме майно та їх обтяжень" в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав та у відповідності до п. 7 проведене формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником. Власником зазначено ОСОБА_2 .

Об`єкт нерухомості - нежитлове приміщення гаражного типу, загальною площею 16,6 кв.м, розміщене за адресою; АДРЕСА_1 , - належав позивачу ОСОБА_3 на праві приватної власності з 06.03.2008 на підставі свідоцтва на права власності від 08.02.2008.

Дії нотаріуса, спрямовані на державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, здійснено в порушення Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (в редакції, чинній на момент здійснення реєстраційних дій) на підставі документів, про які позивачу станом на 11.11.2020 нічого відомо не було.

Таким чином, 11.11.2020 відбулася безпідставна зміна власника з ОСОБА_3 на ОСОБА_2 шляхом відкриття розділу та реєстрації нового власника без належної правової підстави, чим завдано позивачу збиток у розмірі 180000 грн. 00 коп.

Просить визнати запис про реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , картка платника податку , таким, що внесено з порушенням Закону України "Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" за реєстраційним номером 101 на об`єкт нерухомості - нежитлове приміщення гаражного типу, об`єкт житлової нерухомості, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , номер об`єкту: 22054009.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 02.12.2020 прийнято позов ОСОБА_3 до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 05.07.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2

25.10.2021 позивачем ОСОБА_3 до Комінтернівського районного суду м. Харкова подано уточнену позовну заяву, в якій він прохає: витребувати з незаконного володіння шляхом визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкту житлової нерухомості, розташованого у АДРЕСА_1 , номер об`єкту 22054009; поновити право власності ОСОБА_3 , що існувало до порушення його права власності шляхом визнання запису про реєстрацію права власності за ОСОБА_2 недійсним та таким, що внесений з порушенням Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» за реєстраційним номером 101 на об`єкт житлової нерухомості, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , номер об`єкту 22054009; стягнути понесені судові витрати.

Справа перебувала в провадженні судді Комінтернівського районного суду м. Харкова, призначалася до розгляду, проте по суті розглянута не була.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан. Строк воєнного стану надалі продовжувався згідно з Указами Президента України.

Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова та Комінтернівського районного суду м. Харкова, визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2022 справу за цивільним позовом ОСОБА_3 передано на розгляд судді Парахіній Є.В.

За ухвалою судді Парахіної Є.В. від 19.09.2023, справу прийнято до провадження, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 30.11.2023 №1162/0/15-23 суддю Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_4 звільнено з посади у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Розпорядженням керівника апарату суду №290 від 11.12.2023 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку із виходом судді ОСОБА_4 у відставку був призначений повторний автоматизований розподіл справи № 641/9497/20.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2023, вказану цивільну справу передано на розгляд судді Високих М.С.

За ухвалою судді Високих М.С. від 13.12.2023, справу за позовом ОСОБА_3 було прийнято до свого провадження, з призначенням до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Будучи належно повідомленими про дату, час і місце розгляду справи позивач та його представник в судове засідання не прибули, без повідомлення причин.

Представник Міністерства юстиції України в судовому засіданні прохала позов залишити без розгляду через повторне неприбуття позивача до суду.

Третя особа ОСОБА_2 у вирішенні клопотання представника відповідача покликався на розсуд суду та прохав врахувати, що сторона позивача неодноразово не прибувала до суду і розгляд справи відкладався саме за їх клопотаннями.

Інші учасники процесу в судове засідання не прибули.

Заслухавши думки учасників, які присутні в судовому засіданні, перевіривши матеріали справи в межах заявленого клопотання, суд зазначає про наступне.

У відповідності до ст.ст.43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно із ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989 ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно із ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

У відповідності до ч.2 ст.131 ЦПК України, якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною 5 ст.223 України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, під повторністю неявки в судове засідання в цивільному процесі слід розуміти другу неявку підряд (поспіль) належно повідомленого позивача.

З наведеного слідує, що право суду залишити заяву без розгляду виникає за наявності дворазового належного повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, двократної, послідовної неявки позивача безпосередньо у судове засідання та відсутності його заяви про розгляд справи за його відсутності.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Так, позивач ОСОБА_3 звернувся до суду 27.11.2020, проте ні під час розгляду справи Комінтернівським районним судом м. Харкова, ані під час здійснення провадження Ленінським районним судом м. Полтави правом подання відповідної заяви про розгляд справи за його відсутності не скористався, що свідчить про його намір бути присутнім під час розгляду справи в суді.

Окрім того, через неприбуття до суду позивача та його представника, ненадання останнім доказів поважності причин неприбуття, листом від 04.10.2023 судом роз`яснювались ОСОБА_3 наслідки повторної неявки до суду, передбачені ст.257 ЦПК України.

Як убачається з матеріалів справи, після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи 11.12.2023 та передачі справи на розгляд головуючому судді Високих М.С., представництво інтересів позивача здійснювала адвокат Савченко О.О.

Від останньої 24.01.2024 на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості ознайомлення з матеріалами, яке було задоволено судом та судове засідання призначене на 24.01.2024 було відкладено на 12.03.2024.

12.03.2024 від представника позивача ОСОБА_5 на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи через хворобу. Розгляд справи було відкладено на 23.04.2024.

22.04.2024 на адресу суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_5 про відкладення розгляду справи в зв`язку із відрядженням.

Наступне судове засідання у справі було призначено на 03.06.2024.

03.06.2024 на адресу суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_5 про відкладення розгляду справи через хворобу, докази поважності причин неприбуття до суду представник зобов`язувалась надати у наступне судове засідання, однак такі докази суду надані не були. Судовий розгляд було відкладено на 11.07.2024 о 10 год. 30 хв.

10.07.2024 на адресу суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_5 про відкладення розгляду справи через зайнятість представника у справі 642/7605/23, яка розглядалась Ленінським районним судом м. Харкова та була призначена на 11.07.2024 о 14 год. 00 хв.

У зв`язку із відсутність електропостачання в приміщенні суду розгляд справи не відбувся, наступне судове засідання призначено на 03.09.2024 о 09 год. 00 хв.

03.09.2024 на адресу суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_5 про відкладення розгляду у зв`язку із зайнятістю в справі 642/7605/23, яка призначена у Ленінському районному суді м. Харкова на 12 год. 30 хв.

Неприбуття представника позивача в судове засідання 03.09.2024 суд визнав без наявності поважних причин, з огляду на час призначення іншої справи та існування об`єктивної можливості брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, як з приміщення іншого суду так і з використанням власних технічних засобів. Розгляд справи було відкладено на 22.10.2024.

22.10.2024 позивач та представник позивача до суду не прибули, станом на момент проведення судового засідання причин неприбуття не повідомляли, жодних клопотань про відкладення розгляду справи стороною позивача суду не подавалось.

Таким чином, суд констатує, що починаючи з грудня 2023 року, тобто після повторного розподілу цієї справи, позивач та його представник жодного разу до Ленінського районного суду м. Полтави не прибули.

Позивач правом подання заяви про розгляд справи без його участі не скористався, хоча йому роз`яснювались наслідки неприбуття до суду та будучи належно сповіщеним про розгляд справи ОСОБА_3 двічі поспіль 03.09.2024 та 22.10.2024 до суду не прибув.

Представник позивача в судове засідання 03.09.2024 не прибула і повідомлені нею причини неявки, судом не були визнані поважними. Причин неприбуття в судове засідання 22.10.2024 представником станом на момент проведення засідання взагалі повідомлено не було.

За таких обставин, у зв`язку із повторною неявкою в судове засідання позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та його представника, позовна заява ОСОБА_3 підлягає залишенню без розгляду.

При цьому суд зауважує, що особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами та має добросовісно виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, й відповідно несе процесуальні ризики.

Наслідком повторної неявки в судове засідання позивача, який виявив намір брати участь у судових засіданнях, про що свідчить неподання ним відповідної заяви про розгляд справи у відсутність, та був достовірно обізнаний про здійснення ініційованого ним судового провадження, є залишення позову без розгляду, і вказаний процесуальний ризик несе саме позивач, як ініціатор судового розгляду.

Суд вказує, що позивач був достовірно обізнаний про здійснення судового провадження за пред`явленим ним позовом, в судові засідання повторно не прибув та не скористався правом подання заяви про розгляд справи за його відсутності. При цьому поведінка представника позивача, яка протягом січня жовтня 2024 року жодного разу до суду не прибула і зверталась із клопотаннями про відкладення кожного судового засідання, об`єктивно вказує про відсутність процесуальної активності такого учасника.

Керуючись ст.257 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Шефель Дениса Сергійовича, Міністерства юстиції України, Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про визнання запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно таким, що внесений з порушенням законодавства залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя

Ленінського районного суду м. Полтави М.С. Високих