Провадження № 2-зз/638/74/24
УХВАЛА

Іменем України

21 жовтня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Щепіхіної В.В.,

при секретарі - Луценко Д. О.,

за участю представника заявника - ОСОБА_1 ,

заінтересованої особи - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_3 - адвоката Дородних Сергія Володимировича про відвід судді від розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі №638/16516/24, застосованих на підставі ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 06 вересня 2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Дородних С. В. про скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою суду від 06.09.2024.

21 жовтня 2024 року представником ОСОБА_3 - адвокатом Дородних С. В. за допомогою підсистеми "Електроний суд" подано до суду заяву про відвід судді Дзержинського районного суду м. Харкова Щепіхіної В.В. від розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Заява про відвід обґрунтована тим, що на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді.

Адвокат Дородних С. В. у своїй заяві зазначає, що суд під час розгляду заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову мав прийняти рішення про залишення відповідної заяви без розгляду або повернути її заявнику, оскільки були наявні підстави визнати дії ОСОБА_2 зловживанням процесуальними правами. ОСОБА_1 зазначив, що судді Дзержинського районного суду м. Харкова подібні заяви ОСОБА_2 залишили без розгляду. Ухвала суду від 06.09.2024 про забезпечення позову прийнята з порушеннями норм матеріального та процесуального права. Крім того, суддею Щепіхіною В. В. порушені імперативні приписи ЦПК України щодо строків розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову та проігноровані приписи статті 158 ЦПК України, яка не передбачає, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні з обов`язковим повідомленням сторін. ОСОБА_1 вважає, що в діях судді вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, зокрема, порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, наявність зазначених вище обставин викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Щепіхіної В.В. під час розгляду клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Дородних Сергія Володимировича.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 - адвоката Дородних С. В. підтримав заяву про відвід судді, просив її задовольнити з підстав, викладених у письмовій заяві.

В судовому засіданні заінтересована особа ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення заяви про відвід судді, та зазначила, що підстави для відводу ОСОБА_4 від розгляду клопотання відсутні.

Суд ознайомившись з заявою про відвід судді, заслухавши думку учасників судового розгляду, зазначає наступне.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року і являється частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ст. 126 Конституції України закріплює, що незалежність і недоторканність суддів гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється. Одними із основних засад судочинства згідно зі ст. 129 Конституції України є законність і рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Такі ж засади закріплені у Законі України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII від 02 червня 2016 року.

В процесуальному судочинстві діє презумпція безсторонності суду, яка може бути спростована.

Право учасника справи на відвід судді є однією із гарантій права на справедливий суд. Проте право на відвід не являється абсолютним. В інакшому випадку воно перетвориться у свавільне обрання суддів для розгляду справи та спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме інтересам інших учасників справи та суспільним інтересам загалом.

Відвід має бути обґрунтований посиланням на факти, які вказують на залежність, упередженість або необ`єктивність судді щодо сторін чи будь-кого з них.

Лише за таких обставин відвід буде правомірним і убезпечить сторони від залежного, упередженого або необ`єктивного суду.

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Так, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст.ст.36, 37 ЦПК УКраїни.

Заявник, як на підставу відводу, посилається на приписи пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України, відповідно до яких суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 4 статті 36 ЦПК України також визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У своїй заяві представник ОСОБА_3 заявник посилається на наявність сумнівів щодо неупередженості судді Щепіхіної В.В. під час розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову. Крім того, надаючи свою суб`єктивну оцінку висновкам судді Щепіхіної В. В., до яких дійшов суд під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення позову, заявник, таким чином, висловлює свою незгоду з прийнятим процесуальним рішенням судді, що не є підставою для відводу судді.

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що обов`язок доказування наявності підстав для відводу в силу приписів ст.39 ЦПК України покладається на особу, яка має обгрунтований сумнів у неупередженості судді, в даному випадку на заявника.

Суд наголошує на тому, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Згідно з підпунктами 1, 2 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків, вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (пункти 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23).

Закон не покладає на суддю обов`язку переконувати у своїй неупередженості.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, пп.27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ( «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

Для застосування об`єктивного критерію, ЄСПЛ зауважив, що необхідно з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

На думку суду у своїй заяві про відвід адвокат Дородних С. В. не навів обставин, які могли б викликати обгрунтовані сумніви в неупередженості судді. Суд вважає, що доводи заявника про наявність підстав для відводу судді фактично зводяться до незгоди останнього з процесуальним рішенням судді та його процесуальними діями під час розгляду клопотання. Вказані обставини не можуть бути оцінені як підстави для задоволення заяви про відвід. Інших обставин, передбачених приписами ст.ст.36, 37 ЦПК України, заявником не наведено.

Таким чином, підстави, передбачені ст. 36, 37 ЦПК України, з яких суддя не має права брати участь в розгляді справи, відсутні. Обставини, які навів заявник, не є такими, що ставлять під сумнів законність дій суді і неупередженість суду, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви про відвід.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 260 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_3 - адвоката Дородних Сергія Володимировича про відвід судді від розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі №638/16516/24, застосованих на підставі ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 06 вересня 2024 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 24.10.2024.

Суддя В. В. Щепіхіна