Справа №461/4692/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2024 року м.Львів.

Галицький районний суд м. Львова

у складі:

головуючого судді Юрківа О.Р.,

за участю:

секретаря судового засідання Пахолко Д.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представниці відповідача ОСОБА_2 ,

представниці відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Львівської міської ради, ОСОБА_5 , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Кулиняка Ігоря Ярославовича про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Львівської міської ради, ОСОБА_5 , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Кулиняка І.Я. про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за законом. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Відень, Республіка Австрія, померла дружина позивача - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Киселів, Кіцманського району, Чернівецької області. Вказана обставина підтверджується витягом з актового запису про смерть № 006715/2024, виданого відділом РАЦС Центрального району м. Відень 01.03.2024 року. Факт сімейних відносин (дружина/чоловік) підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, видане 15.04.1973 року в с. Чортовець Городенівського району, Івано-Франківська область, серія НОМЕР_1 . На момент смерті ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) проживала у Республіці Австрія за адресою: АДРЕСА_1 та була громадянкою Республіки Австрія, як і позивач. На момент смерті ОСОБА_7 належала на праві спільної сумісної власності із позивачем (майно набуте у шлюбі) квартира за адресою: АДРЕСА_2 . Дана квартира була набута подружжям у спільну сумісну власність 08.05.2019 року на підставі договору про поділ квартири в натурі та припинення спільної часткової власності від 08.05.2019 року № 1260, засвідченого нотаріально приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Кулиняком І.Я. На підставі даного договору ОСОБА_7 було надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 165942435 від 08.05.2019 року. У позивача та померлої ОСОБА_7 є син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який на момент смерті матері, так і на даний момент є громадянином Республіки Австрія, де і проживає. Після смерті ОСОБА_7 позивач оформив спадщину на майно, що належало дружині та знаходилось на території Республіки Австрія, проте не звернувся вчасно до нотаріуса в Україні зі заявою про прийняття спадщини щодо частки квартири ( АДРЕСА_2 ), належної померлій.

10 травня 2024 року позивач після прибуття в Україну, до м. Львова, звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Кулиняка І.Я. (який власне і засвідчував договір про поділ квартири в натурі та припинення спільної часткової власності від 08.05.2019 року № 1260) із заявою про видачу свідоцтва про право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 , а також із заявою про прийняття спадщини після смерті дружини на іншу частку в даній квартирі. Також, 10 травня нотаріус ОСОБА_10 завів спадкову справу № 27/2024, а також видав позивачу свідоцтво про право власності № НОМЕР_2 від 10.05.2024 року про право власності на частки квартири АДРЕСА_3 (як на майно набуте в шлюбі). Про що нотаріусом прийнято відповідне рішення № 73056847 та зареєстровано право власності за позивачем в Державному реєстрі речових прав.

Після оформлення права власності на належну позивачу по закону частку на майно набуте в шлюбі та відкриття спадкової справи, про що зазначено, 16 травня 2024 року позивач також звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Кулиняка І.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_11 , громадянки Республіки Австрія. Спадкова маса на момент звернення складалась із 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 .

Того ж дня, 16 травня 2024 року нотаріусом Кулиняком І.Я. було надано позивачу відповідь за № 145/02-14 про те, що 10 травня 2024 року нотаріусом дійсно заведено спадкову справу № 27/2024 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_11 , проте позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Даною відповіддю нотаріус також повідомив позивача, що відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України лише суд може встановити додатковий строк, достатній для прийняття спадщини.

У спадкодавця ( ОСОБА_7 ) на момент смерті був також спадкоємець по закону - син померлої та позивача, проте останній також не прийняв спадщину, пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, і не виявляє бажання приймати спадщину, не має наміру подавати до суду заяву про встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач є спадкоємцем після смерті дружини ОСОБА_7 . ОСОБА_9 не прийняв спадщину та не виявляє наміру її приймати.

Щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті дружини, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина. 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан, режим якого неодноразово продовжувався та триває і станом на сьогодні. З листа Торгово-промислової палати України (далі - ТПП України) № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 вбачається, що ТПП України на підставі ст. ст. 14, 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.97 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, також засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Позивач вважає, що запровадження воєнного стану в Україні є поважною причиною пропуску нимстроку для прийняття спадщини після смерті дружини.

Також потрібно наголосити і на тому факті, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19» (із змінами та доповненнями) в Україні було встановлено карантин, який був скасований лише 01.07.2023 року.

Враховуючи наведене, позивач вважає, що описані обставини є поважними, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами на вчинення дій щодо успадкування майна після смерті дружини ОСОБА_7 . Тому просить позов задовольнити, визнати причини пропуску поважними та визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 10.06.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 22.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав суду пояснення аналогічні викладеним у мотивах позовної заяви та просить позов задовольнити.

Представниця відповідача Львівської міської ради у судовому засіданні вирішення позову залишила на розсуд суду.

Представниця відповідача ОСОБА_5 - адвокатеса Бриковська Д.О. у судовому засіданні вирішення позову залишила на розсуд суду.

Третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Кулиняк І.Я. в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, тому за таких обставин суд вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність оскільки у матеріалах справи є достатньо необхідних доказів про права та обов`язки сторін, їх взаємовідносини для постановлення судом законного та об`єктивного рішення.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Відень, Республіка Австрія, померла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Киселів, Кіцманського району, Чернівецької області, що стверджується витягом з актового запису про смерть № 006715/2024, виданого відділом РАЦС Центрального району м. Відень 01.03.2024 року.

Факт сімейних відносин позивача з ОСОБА_6 (дружина/чоловік) підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, видане 15.04.1973 року в с. Чортовець Городенівського району, Івано-Франківська область, серія НОМЕР_1 .

На момент смерті ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ) проживала у Республіці Австрія за адресою: АДРЕСА_1 та була громадянкою Республіки Австрія.

Також, на момент смерті ОСОБА_7 належала на праві спільної сумісної власності із ОСОБА_12 квартира за адресою: АДРЕСА_2 . Дана квартира була набута подружжям у спільну сумісну власність 08.05.2019 року на підставі договору про поділ квартири в натурі та припинення спільної часткової власності від 08.05.2019 року № 1260, засвідченого нотаріально приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Кулиняком І.Я.

На підставі договору про поділ квартири в натурі та припинення спільної часткової власності від 08.05.2019 року № 1260 ОСОБА_7 було надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 165942435 від 08.05.2019 року.

У ОСОБА_4 та померлої ОСОБА_7 є син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який є громадянином Республіки Австрія, де і проживає.

Після смерті ОСОБА_7 позивач оформив спадщину на майно, що належало дружині та знаходилось на території Республіки Австрія, проте не звернувся вчасно до нотаріуса в Україні зі заявою про прийняття спадщини щодо частки квартири ( АДРЕСА_2 ), належної померлій.

10 травня 2024 року позивач після прибуття в Україну, до м. Львова, звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Кулиняка І.Я., який засвідчував договір про поділ квартири в натурі та припинення спільної часткової власності від 08.05.2019 року № 1260, із заявою про видачу свідоцтва про право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 , а також із заявою про прийняття спадщини після смерті дружини на іншу частку в даній квартирі.

Також, 10 травня нотаріус ОСОБА_10 завів спадкову справу № 27/2024, та видав позивачу свідоцтво про право власності № НОМЕР_2 від 10.05.2024 року про право власності на частки квартири АДРЕСА_3 . Про що нотаріусом прийнято відповідне рішення № 73056847 та зареєстровано право власності за позивачем в Державному реєстрі речових прав.

Після оформлення права власності на належну позивачу по закону частку на майно набуте в шлюбі та відкриття спадкової справи, 16 травня 2024 року ОСОБА_13 також звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Кулиняка І.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_11 , громадянки Республіки Австрія.

Спадкова маса на момент звернення складалась із 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 .

Також, 16 травня 2024 року нотаріусом Кулиняком І.Я. було надано ОСОБА_14 відповідь за № 145/02-14 про те, що 10 травня 2024 року нотаріусом дійсно заведено спадкову справу № 27/2024 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_11 , проте позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Даною відповіддю нотаріус також повідомив позивача, що відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України лише суд може встановити додатковий строк, достатній для прийняття спадщини.

У спадкодавця ( ОСОБА_7 ) на момент смерті був також спадкоємець по закону - син померлої та позивача, проте останній також не прийняв спадщину, пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, і не виявляє бажання приймати спадщину, не має наміру подавати до суду заяву про встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_13 є спадкоємцем після смерті ОСОБА_7 . ОСОБА_9 не прийняв спадщину та не виявляє наміру її приймати.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини 10.01.2022 року, у зв`язку з тим, що не міг раніше отримати свідоцтва про смерть, оскільки отримати таке було необхідно в іншій країні та отримати апостиль.

Згідно п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 року у справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Враховуючи наведене суд вважає, що причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними.

Оскільки спадщина за померлою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, інший спадкоємець ОСОБА_9 не виявляє бажання приймати спадщину, також спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає за можливе визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовну вимогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід задовольнити та визначити позивачу три місяці для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 19, 81, 141, 258-259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 1217, 1270, 1272 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_14 додатковий тримісячний строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його дружини - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повний текст судового рішення проголошено 25.10.2024 року о 15 год. 00 хв.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя О.Р.Юрків.