Справа № 161/35/24
Провадження № 2/161/1271/24
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.10.2024 Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі: головуючого судді Пушкарчук В.П.

при секретарі Швед Н.В.

з участю: представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

06.02.2024 року від представника ОСОБА_2 адвоката Москвичова С.І. надійшло клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи. Зазначає, що ОСОБА_2 подав зустрічний позов до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя, відповідно до якого просить суд визнати спільною власністю подружжя вартість покращення квартири АДРЕСА_1 , та стягнути з ОСОБА_4 в користь ОСОБА_2 грошову компенсацію 1/2 вартості покращення квартири АДРЕСА_1 , в розмірі 147603, 68 грн. Вважає, що для підтвердження вартості покращення зазначеного майна необхідно провести будівельно-технічну експертизу на вирішення якої просить поставити наступне запитання: яка вартість покращення нерухомого майна належного ОСОБА_4 - квартири АДРЕСА_1 , після здійснення в квартирі капітального ремонту у період 2006-2010 років станом на час розгляду справи. Проведення експертизи просив доручити експертам Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Представник позивача щодо задоволення клопотання заперечував. Зазначив, що сторони з 2001 року проживали у квартирі АДРЕСА_1 . У 2006 році ними, з метою подальшого утримання квартири в придатному для проживання стані, спільно проведено ремонт. Відповідач користувався вказаним житлом. На даний час після проведення ремонту пройшло більше 14 років. Крім того, вважає, що ремонтні роботи не є об`єктом поділу спільного майна подружжя. На підставі наведеного, у задоволенні клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи просив відмовити.

Відповідач та його представник заявлене клопотання підтримали та просили задовольнити.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Частинами 1, 2 ст. 103 ЦПК України встановлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Суд звертає увагу на те, що одним із принципів призначення судової експертизи є принцип доцільності.

Розділом ІІ «Інженерно-технічні експертизи» Науково-методичної рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) визначено основні завдання будівельно-технічної експертизи, орієнтовний перелік запитань, які можуть бути поставлені експерту на вирішення, а також обсяг та вид докуметів, які є необхідними для забезпечення проведення експертного дослідження.

Беззаперечною є та обставина, що в розпорядження експерта повинні бути надані ті вихідні дані, які існували станом як на початок, так і на кінець періоду, за який відбулися зміни у квартирі АДРЕСА_1 .

Однак, клопотання сторони відповідача не містить відомостей щодо надання на дослідження експерту документів, у яких зафіксовані вихідні дані, які були чинні станом на початок проведення ремонтних робіт саме у 2006 році, а не в будь-який інший проміжок часу, а також стали кінцевим результатом на дату завершення ремонту в 2010 році.

У матеріалах справи відсутні платіжні документи, акти виконаних робіт тощо; беззаперечні докази того, в якому стані перебувала спірна квартира станом на 2006 рік та в якому стані вона була у 2010 році.

Відтак, з відсутності вищевказаних документів судовий експерт буде позбавлений можливості визначити вартість покращення нерухомого майна належного ОСОБА_4 - квартири АДРЕСА_1 , після здійснення в квартирі капітального ремонту у період 2006-2010 років.

Таким чином, суд вважає, що підстав для призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи, яка заздалегідь буде суперечити встановленому чинним законодавством порядку, немає, а відтак заявлене клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Також, варто наголосити, що зазначене стороною відповідача питання у своєму клопотанні не передбачене положеннями Рекомендацій.

За таких обставин суд дійшов висновку, що підстави для призначення судової будівельно-технічної експертизи відсутні.

Керуючись ст.ст. 103, 105 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Москвичова Сергія Ігоровича про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а у разі складення ухвали відповідно до ч. 6 ст. 259 ЦПК України - з дня складення ухвали в повному обсязі.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала у повному обсязі складена 28 жовтня 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.П. Пушкарчук