26 вересня 2024 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.
за участю секретаря судового засідання Улезка О.О.
Стислий виклад позицій сторін
Позивач Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості.
Відповідач правом подання відзиву не скористався.
КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ
26 липня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 27 серпня 2024 року.
27 серпня 2024 року суд відклав розгляд справи з причини першої неявки в судове засідання відповідача, що був належним чином повідомлений про розгляд (поштовий конверт повернуто з віміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", що є місцем проживання відповідача, що зареєстровано у встановленому законом порядку. День проставлення у поштовому повідомленні відмітки - 14 серпня 2024 року (пункт 5 частини шостої статті 272 ЦПК УКраїни). Наступне судове засідання призначено на 26 вересня 2024 року.
26 вересня 2024 року відповідач повторно не з`явився, був повідомлений належним чином про судове засідання. Поштовий конверт повернуто з віміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", що є місцем проживання відповідача, що зареєстровано у встановленому законом порядку.
Предстаник позивача не заперечує проти розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до частини першої, другої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Системне тлумачення частини четвертої статті 223, частини першої статті 280 ЦПК України свідчить, що вирішення питання щодо проведення заочного розгляду справи належить до дискреційних повноважень суду.
26 вересня 2024 року суд згідно зі статтею 281 ЦПК України постановив протокольну ухвалу про заочний розгляд справи.
Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 «Заочний розгляд справи».
Судовий розгляд справи здійснювався без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу через неявку в судове засідання всіх учасників справи (частина друга статті 247 ЦПК України).
ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
01 лютого 2023 року відповідач підписав заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк».
30.09.2024 відповідач підписав за допомогою OTP пароля кредитний договір б/н та графік кредиту.
Відповідно до довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки від 27.06.2024 відповідачу надано кредитні кошти на банківський рахунок НОМЕР_1 .
ОЦІНКА СУДУ
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Таким чином належним виконанням зобов`язання з боку відповідача є повернення кредиту в строки, у розмірі та у валюті, визначеними кредитним договором.
Згідно з статтями 610 та 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.
Відповідно до статті 1050 ЦК України передбачено, якщо договором установлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстрочкою), то при простроченні повернення чергової частини позикодавець має право зажадати дострокового повернення частини позики, що залишилася, й сплати відсотків, що йому належать.
Відповідач розрахунок заборгованості не спростував та доказів на підтвердження належного виконання вимог договору з його боку суду не надано.
Тому суд дійшов висновку, що відповідач взяті на себе зобов`язання не виконав, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, відтак позов слід задовольнити в повному обсязі.
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачена сума судового збору у розмірі 2422,40 грн.
Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -
Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки (стаття 285 ЦПК України), яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.
Відповідач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст складено та підписано 25 жовтня 2024 року.
Суддя Інна КОВАЛЕНКО