Справа № 301/3599/24
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

"25" жовтня 2024 р. суддя Іршавського районного суду Закарпатської області Гичка О.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Іршавської державної нотаріальної контори про зняття заборони відчуження нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про арешт нерухомого майна.

Позовні вимоги мотивовує тим, що при зверненні до працівника центру з надання адміністративних послуг Довжанської сільської ради Хустського району Закарпатської області з проханням провести реєстрацію місця проживання сина, дізнався, що на нерухоме майно , а саме житловий будинок з надвірними спорудами в АДРЕСА_1 , накладено обтяження-арешт нерухомого майна, де власником зазначено ОСОБА_2 . Арешт нерухомого майна зареєстровано Іршавською державною нотаріальною конторою 19.08.2008 за № 7764106, на підставі постанови Господарського суду Закарпатської області від 31.07.2008 у справі № 16/140.

Також позивач зазначає, що враховуючи, що провадження Господарським судом Закарпатської області по справі №16/140 припинено ще 29.09.2008, то є всі правові підстави для звільнення майна з-під арешту.

Як вбачається з долученого до позовної заяви Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, а саме: житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , підставою обтяження зазначено постанова , справа №16/140/ 31.07.2008, Господарський суд в Закарпатській обл.

Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відтак, у вказаній справі, позивач оскаржує арешт, накладений у межах господарського провадження за правилами ГПК України.

Статтею 137 Господарського процесуального кодексу України визначенні заходи забезпечення позову.

У порядку, передбаченому статтею 145 Господарського процесуального кодексу України , суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Статтею 124 Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати між собою як компетенцію різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського й адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є предмет спору, характер спірних матеріальних правовідносин і їх суб`єктний склад. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції судів, які розглядають справи за правилами цивільного, кримінального, господарського й адміністративного судочинства. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання, тобто діяти в межах установленої законом компетенції.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частини перша та третя статті 3 ЦПК України).

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19 ЦПК України).

Тобто, зняття арешту має здійснювати суд, який постановив рішення по цій справі. З огляду на вказане вище у сукупності, суд вважає, що питання про скасування арешту, за встановлених обставин цієї справи, який був накладений за правилами ГПК України, підлягає розгляду у порядку, визначеному ГПК України, оскільки арешт було накладено на майно під час розгляду справи Господарським судом Закарпатської області.

Крім цього слід зазначити, що відповідачем у справі позивач зазначив Іршавську державну нотаріальну контору.

Відповідачем у справі є процесуальна особа, яка на думку позивача, своєю діяльністю (діями або бездіяльністю) порушила його права та до якої позивач направляє свої позовні вимоги (свій позов) звернувшись при цьому до органу суду.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у випадку, передбаченому цим Законом, державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб`єкт, на якого покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно. Державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб`єкт. Тобто держава в цій частині делегує нотаріусам владні повноваження. Тому судам при розгляді позовів щодо оскарження дій або бездіяльності нотаріуса як державного реєстратора прав на нерухоме майно слід пам`ятати, що це справи адміністративної юрисдикції згідно з п. 8 постанови пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 8 "Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів".

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 186, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Іршавської державної нотаріальної контори про зняття заборони відчуження нерухомого майна.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала суду виготовлена 25.10.2024.

Суддя Іршавського

районного суду : О. Б. Гичка