ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 553/802/24 Номер провадження 22-ц/814/3378/24Головуючий у 1-й інстанції Подмаркова Ю. М. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі: Коротун І.В.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 24 липня 2024 року, ухвалене суддею Подмарковою Ю.М., повний текст рішення складено 29 липня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Полтавський комбінат хлібопродуктів», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛІМ СЕРВІС ГРУП», про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за затримку виплати заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

14.03.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», в якому просив суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі у розмірі 333 268,53 грн та компенсацію за затримку виплати заробітної плати в сумі 5 998,83 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що, починаючи з 11.01.1995 ОСОБА_1 перебуває у трудових відносинах з ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів». З серпня 2019 по теперішній час відповідач не виплачує йому заробітну плату, посилаючись на відсутність у підприємства коштів. Відповідно до довідки від 04.12.2023 №62 заборгованість по заробітній платі за період з 01.08.2019 по 31.07.2023 станом на 01.08.2023 склала 333 268,53 грн. Довідку від 04.12.2023 №62 на підтвердження існування реальної заборгованості з невиплаченої заробітної плати за відпрацьований період отримано ним в адміністрації підприємства лише 15.02.2024. Вважає такі дії відповідача незаконними, оскільки, відповідно до ч. 1 ст. 115 Кодексу законів про працю України, заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективним органом, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. При цьому, відсутність регулярної фінансово-господарської діяльності або грошових коштів у роботодавця не виключає його вини та не звільняє від обов`язку щодо своєчасної та в повному обсязі виплати належної йому заробітної плати за відпрацьований час. Також, відповідно до ЗК «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого Постановою КМУ від 21.02.2001 №159, сума компенсації, що належить йому за несвоєчасно виплачену заробітну плату, складає 5 998,83 грн. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з цим позовом.

Рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 24 липня 2024 рокупозовні вимоги ОСОБА_1 до Державного підприємства «Полтавський комбінат хлібопродуктів», третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛІМ СЕРВІС ГРУП», про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за затримку виплати заробітної плати - залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що у спірних правовідносинах правонаступництво щодо майна, усіх прав та обов`язків ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», у тому числі погашення заборгованості по заробітній платі, що складеться на дату переходу до покупця права власності на єдиний майновий комплекс, перейшло правонаступнику ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» з моменту укладення акту №4 приймання-передачі об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», а саме з 14.02.2024, тому, належним відповідачем у спірних правовідносинах є ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП». При цьому, позивач, будучи обізнаним про правонаступництво, із клопотанням про заміну неналежного відповідача до суду не звертався. Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів для задоволення позовних вимог, оскільки позов пред`явлений до неналежного відповідача, тому, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що на момент подачі позовної заяви до суду 14.03.2024 ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах саме з ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», наявний борг підприємства перед ним по заробітній платі становив 333 268,53 грн відповідно до довідки від 04.12.2023 №62, виданої йому роботодавцем ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», відповідач ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» був належним чином зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у стані припинення не перебував. Зазначає, що зі змістом договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» №14 від 05.09.2023 та акту приймання - передачі об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Полтавський комбінат хлібопродуктів» №4 від 14.02.2024 ознайомився з матеріалів справи вже після звернення до суду з даним позовом. До моменту подання позову до суду він не був обізнаний щодо змісту наведених договору та акту. Вважає, що як на момент подачі позовної заяви, так і відкриття провадження у справі, ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» не набув статусу правонаступника ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», а рішення суду лише могло вплинути в подальшому на його права та обов`язки в силу договору №14 від 05.09.2023 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів». Також зазначає, що матеріали справи не містять доказів отримання ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» передбаченого п.п. 2.1, 6.1 договору №14 від 05.09.2023 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію. Надана відповідачем копія договору №14 від 05.09.2023 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», що знаходиться в матеріалах справи, не містить ознак посвідчення цього договору нотаріусом, зокрема, на посвідчувальному написі нотаріуса відсутні особистий підпис та печатка нотаріуса. матеріали даної справи не містять доказів державної реєстрації за ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» об`єктів нерухомого майна (нерухомих речей), що входять до складу об`єкта приватизації відповідно до договору №14 від 05.09.2023 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів». Також матеріали справи не містять доказів узгодження сторонами договору №14 від 05.09.2023 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», шляхом викупу суми заборгованості ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» із заробітної плати та перед бюджетом, що склалася на 14.02.2024 - дату складання та підписання між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях та ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» акту №4 приймання-передачі об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Полтавський комбінат хлібопродуктів». Вважає, що суд першої інстанції не мав права відмовляти у задоволенні позову на підставі неналежності відповідача, а повинен був залучити до участі у даній справі ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» в якості правонаступника відповідача, якщо, на переконання суду, таке правонаступництво відбулося. Водночас зазначає, що у даній справі рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації внесено до ЄДР лише 05.07.2024, №075002199, і саме з цього моменту відповідач ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» набув статусу «у стані припинення». Таким чином, правонаступництво, якщо таке мало місце у даній справі, могло виникнути не раніше 05.07.2024, тобто вже після відкриття провадження у справі та перебування позову на розгляді в суді. Виходячи з наведеного, належним відповідачем є саме ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», яке на момент подачі позовної заяви до суду було належним чином зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у стані припинення не перебувало. Наведене також підтверджено позицією відповідача у поданій ним заяві про залучення ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» до участі у справі саме в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У судове засідання апеляційного суду 09.12.2024 не з`явилися учасники справи, вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення 06.11.2024 судових повісток про виклик до суду у цивільній справі засобами поштового зв`язку та на електронні адреси у порядку ч. 6 ст. 128 ЦПК України (а.с. 115-117), які були доставлені до електронних кабінетів, та засобами поштового зв`язку. Судова повістка на ім`я позивача ОСОБА_1 повернулася до апеляційного суду без вручення з відміткою пошти «адресат відсутній за вказаною адресою», що у відповідності до вимог ч. 8 ст. 128 ЦПК України є днем вручення судової повістки. При цьому, колегія суддів враховує, що електронний варіант ухвали Полтавського апеляційного суду від 30.09.2024 (про призначення справи до апеляційного розгляду) розміщено в мережі Інтернет за адресою: https://reyestr.court.gov.ua/ та відповідно оприлюднено. 09.12.2024 до апеляційного суду надійшла заява представника третьої особи ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» про розгляд справи у його відсутність. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи від інших учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно встановлених судом першої інстанції обставин вбачається, що ОСОБА_1 з 11.01.1195 прийнятий на роботу в ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» у технологічний цех жестянщиком, що підтверджується даними копії трудової книжки від 29.08.1966 ОСОБА_1 (а.с. 5-7).

З наданої позивачем довідки від 04.12.2023 №62 ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» вбачається, що ОСОБА_1 на даний час перебуває у трудових відносинах з ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», заборгованість по заробітній платі виникла у зв`язку з тяжким фінансовим станом підприємства та станом на 01.08.2023 становить 333 268,53 грн. (а.с. 8)

Позивачем здійснено розрахунок суми компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, відповідно до якого загальна сума за липень 2023 року становить 5 998,83 грн. (а.с. 9)

Також, судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» за результатами електронного аукціону, оформленого протоколом про результати аукціону № SPE001-UA-169 від 02.08.2023, який є у вільному доступі за посиланням https://procedure.prozorro.sale/api/protocol/SPE001-UA-169/download, затвердженим наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях від 11.08.2023 №389, є покупцем об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів».

05.09.2023 між Регіональним відділенням ФДМУ по Полтавській та Сумській областях та ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП»укладено договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», шляхом викупу. Відповідно до п. 6.4 та 6.4.2 даного договору ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП»зобов`язаний погасити заборгованість по заробітній платі ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» (а.с. 26-33).

14.02.2024 між продавцем Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях та покупцем ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» складено акт №4 приймання-передачі об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів»(а.с. 23-25).

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що є у вільному доступі в мережі інтернет, юридична особа ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» перебуває в стані припинення в результаті реорганізації на підставі рішення засновників щодо припинення юридичної особи, дата запису 05.07.2024.

З врахуванням норм чинного законодавства України та правових висновків Верховного Суду, суд першої інстанції визнав, що у спірних правовідносинах правонаступництво щодо майна, усіх прав та обов`язків ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», у тому числі погашення заборгованості по заробітній платі, що складеться на дату переходу до покупця права власності на ЄМК, перейшло правонаступнику ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» з моменту укладення акту №4 приймання-передачі об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», а саме з 14.02.2024.

Отже, належним відповідачем у спірних правовідносинах є ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП»

Водночас судом першої інстанції зазначено, що позивач, будучи обізнаним про правонаступництво, із клопотанням про заміну неналежного відповідача до суду не звертався.

Враховуючи вищевикладене, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів для задоволення позовних вимог, оскільки позов пред`явлений до неналежного відповідача, тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Апеляційний суд у складі колегії суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Предметом даного спору є стягнення заборгованості по заробітній платі ОСОБА_1 , яка утворилася за період його роботи в ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» станом на 01.08.2023 у розмірі 333 268,53 грн та компенсації за затримку виплати заробітної плати у розмірі 5 998,83 грн.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне та обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

У разі пред`явлення позову до частини відповідачів чи неналежного відповідача, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі в справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. (частина перша, друга та третя статті 51 ЦПК України).

Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 28.10.2020 у справі №761/23904/19, від 20.01.2021 у справі № 203/2/19, від 21.11.2022 у справі №754/16978/21.

У постанові Верховного Суду від 28.10.2020 у справі №761/23904/19 зазначено, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просив суд стягнути з ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» заборгованість по заробітній платі та компенсацію за затримку виплати заробітної плати.

При цьому, згідно матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, 05.09.2023 між Регіональним відділенням Фонду державною майна України по Полтавській та Сумській областях та ТОВ «Лім Севірс Груп» укладено договір №14 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів» за результатами електронного аукціону, оформленого протоколом про результати електронного аукціону №SPE001-UA-169 від 02.08.2023, затвердженого наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях від 11.08.2023 №389, за умовами якого: покупець сплатив у повному обсязі ціну продажу об`єкта приватизації, визначену за результатами електронного аукціону, яка становить 37 200 000,00 грн, у тому числі ПДВ 6 200 000,00 грн (п.1.1. договору); право власності на об`єкт приватизації переходить до покупця після укладання цього договору та підписання акту приймання - передачі об`єкта приватизації, але не раніше дати отримання дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію, якщо отримання такого дозволу вимагається законом (п. 2.1. договору); покупець, який придбав об`єкт приватизації як єдиний майновий комплекс, є правонаступником його майнових прав (крім права постійною користування земельною ділянкою) і обов`язків відповідно до умов договору та законодавства України (п. 3.1. договору); передача об`єкта приватизації покупцю здійснюється продавцем в день укладання цього договору, а у разі, якщо законом вимагається отримання дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію - протягом п`яти робочих днів з дня отримання продавцем завіреної копії такого дозволу від покупця (п. 4.1. договору); даний договір купівлі-продажу посвідчений приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Башинською Т. В., за реєстровим номером 1896 (а.с. 26-48).

14.02.2024 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях та ТОВ «Лім Сервіс Груп» укладено акт приймання-передачі до договору купівлі - продажу №14 від 05.09.2023 (а.с. 23-25).

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, встановивши дійсні обставини справи, дійшов правильного висновку, що позов про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за затримку виплати заробітної платипред`явлений лише до ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», хоча належним відповідачем у даній справі є ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП», який не приймав участі у розгляді даної справи в якості відповідача.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не мав права відмовляти у задоволенні позову з підстав неналежного відповідача, а повинен був залучити до участі у даній справі ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» в якості правонаступника відповідача, якщо, на переконання суду, таке правонаступництво відбулося, то ці доводи не заслуговують на увагу та не є підставою для скасування законного і обгрунтованого рішення суду, з врахуванням наступного.

Процесуальне правонаступництво передбачене статтею 55 ЦПК України. Це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. У зв`язку із цим для вирішення судом питання щодо процесуальної заміни сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.08.2020 у справі №917/1339/16.

Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права.

Необхідною умовою для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі є наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Цивільне право розрізняє дві форми правонаступництва - універсальне та сингулярне. При універсальному правонаступництві до правонаступника разом з правами первісного кредитора переходять і його обов`язки. При сингулярному правонаступництві до правонаступника переходить тільки певне право кредитора.

За результатами перегляду справи в апеляційному порядку, колегія суддів вважає, що у даній справі підстави настання правонаступництва зобов`язань боржника виникли у зв`язку з передачею у власність ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» єдиного майнового комплексу відповідача - державного підприємства (приватизації вказаного державного майна), а тому, окрім загальних положень цивільного законодавства, відповідні правововідносини регулюються Законом України «Про приватизацію державного і комунального майна», норми якого є спеціальними відносно інших норм права.

Питання правонаступництва при приватизації державного і комунального майна урегульовані у статті 28 цього Закону, що має назву «Правонаступництво власників».

Згідно ст. 345 ЦК України фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності.

У результаті придбання єдиного майнового комплексу державного (комунального) підприємства у процесі приватизації до покупця переходять всі його права та обов`язки.

За змістом ч.1 ст. 28 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» особи, які придбали державні або комунальні підприємства як єдині майнові комплекси, є правонаступниками їх майнових прав (крім права постійного користування земельною ділянкою) і обов`язків відповідно до умов договору між продавцем і покупцем та законодавства України.

Тобто, у разі купівлі у процедурі приватизації єдиного майнового комплексу державного або комунального підприємства, покупець такого підприємства стає правонаступником усіх його прав і обов`язків, за винятком права постійного користування земельною ділянкою під об`єктом приватизації. Звідси у таких правовідносинах має місце часткове, а не універсальне правонаступництво.

Аналогічна правова позиція викладені у постанові Верховного Суду від 11.10.2023 у праві №904/9298/21.

При цьому, передбачене цією нормою правонаступництво хоча і є частковим, оскільки обмежується правом постійного користування земельною ділянкою, проте усі інші майнові права приватизованого підприємства передаються новому власнику в порядку правонаступництва у повному обсязі.

Можливості правонаступництва майнових прав і обов`язків приватизованого підприємства іншою, ніж покупець (новий власник), особою зазначена спеціальна норма Закону не передбачає.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.04.2021 у справі №908/1260/20.

Законом України №2468-ІХ від 28.07.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння процесам релокації підприємств в умовах воєнного стану та економічного відновлення держави», зокрема, доповнено частину п`яту статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» абзацом третім наступного змісту: «Після переходу в процесі приватизації права власності на єдиний майновий комплекс державного або комунального підприємства виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну такого державного або комунального підприємства як сторони виконавчого провадження покупцем відповідного єдиного майнового комплексу».

Відтак, у спірних правовідносинах визначальною підставою для заміни відповідача його правонаступником, є набуття покупцем права власності в процесі приватизації на єдиний майновий комплекс боржника.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що наявними у матеріалах справи доказами доведений факт переходу до ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» в процесі приватизації права власності на єдиний майновий комплекс державного підприємства з 14.02.2024, тобто з дня підписання акту №4 приймання-передачі об`єкта малої приватизації. З позовом ОСОБА_1 звернувся до суду 14.03.2024, тобто заміна належного відповідача його правонаступником у даній справи виключена, оскільки належним відповідачем у даній справі станом на 14.03.2024 було ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП».

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з тим, що позов пред`явлено до неналежного відповідача.

Інші доводи апеляційної скарги також не заслуговують на увагу та не дають підстав для скасування судового рішення, оскільки наведені в апеляційній скарзі доводи були предметом дослідження у суді першої інстанції із наданням відповідної правової оцінки усім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства України, з якою погоджується суд апеляційної інстанції.

Доводи апеляційної скарги щодо неналежного оформлення та посвідчення нотаріусом договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації не є підставою для скасування судового рішення, оскільки підписання, оформлення, реєстрація договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації не є предметом розгляду даної справи. При цьому, ні ДП «Полтавський комбінат хлібопродуктів», ні ТОВ «ЛІМ СЕРВІС ГРУП» не оспорюють факт укладення вказаного договору.

Враховуючи те, що рішення суду відповідає вимогам закону, зібраним по справі доказам, обставинам справи, підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, апеляційний суд у складі колегії суддів не вбачає.

Відповідно до ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

З огляду на викладене та керуючись ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, так як рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З підстав вищевказаного, апеляційний суд у складі колегії суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу - без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368 ч.1, 374 ч.1 п.1, 375 ч.1, 381 - 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 24 липня 2024 року- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня її прийняття безпосередньо до суду касаційної інстанції, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 грудня 2024 року.

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов