693/1138/24
2/693/441/24
РІШЕННЯ

Іменем України

09.10.2024 м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області

в складі: головуючого судді - Шимчика Р.В.

за участю секретарки судового засідання - Коломієць С.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у судовому засіданні в м. Жашків цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Баштечківської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Баштечківської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 06 жовтня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Жашківського районного управління юстиції у Черкаській області.

ОСОБА_2 постійно проживала та була зареєстрована за адресою : АДРЕСА_1 ; на момент смерті вона проживала одна, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Баштечківської сільської ради.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка з цільовим призначенням для ведення товарного селянського виробництва, площею 2,7612, кадастровий номер :03:001:0107, яка належала спадкодавцеві на підставі рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 21.07.2015 року по справі № 693/814/15-ц.

ОСОБА_2 за життя розпорядилася своїм майном , склавши заповіт, посвідчений 28 червня 2015 року, секретарем виконавчого комітету Баштечківської сільської ради Жашківського районо Черкаської області Примак В.І., зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 26, відповідно до якого заповіла вказану земельну ділянку ОСОБА_1 .

Упродовж строку, який наданий для прийняття спадщини, позивачка до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не звернулася. Відповідно пропустивши 6- місячний строк для прийняття спадщини встановлений ЦК України.

Обставини пропущення строку для прийняття спадщини зумовлені поважною причиною, а саме : необізнаністю спадкоємця (позивача) про наявність складеного на її ім`я заповіту.

На думку позивачки, нею було пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не є родичем померлої, проживали вони окремо, їй не було відомо про смерть спадкодавця та наявність складеного на її ім`я заповіту.

21.06.2024 року ОСОБА_1 отримала лист від сільського голови Баштечківської сільської ради, зі змісту якого їй стало відомо про наявність складеного на її ім`я заповіту № 26 від 28.08.2015 року.

Після отримання листа позивачка 04 липня 2024 року звернулася до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Камуз Ю.В. для заведення спадкової справи щодо майна визначеного в заповіті. Приватний нотаріус Камуз Ю.В. повідомила, що нотаріальна дія з відкриття спадкової справи не може бути вчинена, оскільки позивачкою було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України.

Відсутність заведеної спадкової справи щодо спадкодавця ОСОБА_2 підтверджується витягом зі Спадкового реєстру № 77550428 від 04.07.2024, виданим приватним нотаріусом Камуз Ю.В.

На підставі викладеного позивачка звернулася до суду з позовною заявою та просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, проте до суду направила заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити .

У судове засідання представник відповідача Баштечківської сільської ради Уманського району Черкаської області - не з`явився, при цьому до суду направив заяву про розгляд справи без його участі на підставі матеріалів цивільної справи.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв`язку з тим, що сторонами по справі подано заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, суд на підставі ч.5 ст.223 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом, відповідно до копії свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Жашківського районного управління юстиції у Черкаській області, установлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть № 176 від 06 жовтня 2015 року (а.с.7).

На підставі витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 42786027 від 26.08.2015, ОСОБА_2 мала у власності земельну ділянку площею 2,7612 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Баштечківської сільської ради Жашківського району Черкаської області (а.с.14).

Відповідно до заповіту, складеного 28 серпня 2015 року, який посвідчений секретарем виконавчого комітету Баштечківської сільської ради Жашківського району Черкаської області Примак В.І., ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 2,7612 га, кадастровий номер ,:03:001,:0107, що знаходиться на території Баштечківської сільської ради , яка належить їй на підставі рішення суду № 47155215 від 21.07.2015, по справі № 693/814/15-ц, яке вступило в законну силу 03.08.2015 року. Реєстрація права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведена 21.08.2015, індексний номер 42786027, ОСОБА_1 ( а.с.9).

04.07.2024 позивач звернулася до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Камуз Ю.В. з приводу прийняття спадщини, але їй було роз`яснено, що необхідно звернутися до суду з питань встановлення додаткового строку для прийняття спадщини згідно заповіту (а.с. 10).

Згідно довідки Виконавчого комітету Баштечківської сільської ради Черкаської області № 294 від 20.06.2024 року, встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживала і була зареєстрована до дня смерті по АДРЕСА_1 (а.с.12).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Згідно статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 26, посвідчений ОСОБА_3 , секретарем виконавчого комітету Баштечківської сільської ради Жашківського району Черкаської області.

Відповідно до статей 1233, 1234, 1235, 1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу.

Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець ОСОБА_4 зробила розпорядження щодо належного їй майна, а саме :земельну ділянку площею 2,7612 га, кадастровий номер ,:03:001,:0107, що знаходиться на території Баштечківської сільської ради , яка належить їй на підставі рішення суду № 47155215 від 21.07.2015, по справі № 693/814/15-ц, яке вступило в законну силу 03.08.2015 року, реєстрація права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведена 21.08.2015, індексний номер 42786027, яку вона заповіла ОСОБА_1 . Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживала окремо, їй не було відомо про існування даного заповіту, про який їй стало відомо лише 21.06.2024 року з листа Баштечківської сільської ради Черкаської області ( а.с.8), а тому у встановлений законом строк вона не звернулася із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк в три місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини терміном один місяць.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч.1 ст.1270, ч.3 ст.1272 ЦК України, ст.ст. ч.1 ст.2, ч.1 ст.4, ч.1 ст.5, ч.1 ст.13, ч.1 ст.19, ч.1 ст.82, ч.5 ст.223, ч.2 ст.247, ст.ст. 258, 259, 263-265, 272-273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Баштечківської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном один місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий суддя: Роман Васильович Шимчик