У Х В А Л А

Іменем України

28 жовтня 2024 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Панченко О.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Титорчука Сергія Федоровича про забезпечення позову у цивільній справі за позовоною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (в особі представника - адвоката Титорчука С.Ф..) звернувсядо суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24.10.2024 року відкрито провадження по цивільній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано у справі докази.

28.10.2024 року представник позивача звернувся до суду із заявою про забезпечення позову в якій просить застосувати заходи забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на нерухоме майно, а саме на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та належить відповідачу ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на праві приватної власності та заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам, нотаріусам усіх нотаріальних органів, як спеціальним суб`єктам, наділеним функціями державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо визначеної 1/2 частки вищевказаного нерухомого майна.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви та заяви про забезпечення позову дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.10.2019 у справі № 752/20385/18 (провадження № 61-5600св19) викладено правову позицію, відповідно до якої, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні відповідності заходів забезпечення позову позовним вимогам слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Як вбачається з поданої заяви і матеріалів, предметом спору є поділ майна подружжя.

Основні мотиви заявника щодо забезпечення позову є те, що на момент звернення до суду з заявою про забезпечення позову, Позивач та відповідач не перебувають у шлюбі, оскільки за позовом Відповідача ОСОБА_2 рішенням Шевченківського районного суду м. Києва справа №761/43289/23 шлюб було розірвано, що надає Відповідачці можливості щодо відчуження спільно нажитого у шлюбі з Позивачем ОСОБА_1 майна, а саме трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 91,5 кв.м. або ж вчинення інших дій, наприклад передання в заставу і таке інше.З врахуванням викладеного Позивач вважає, що існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам Позивача до ухвалення рішення у справі, дані про неможливість захисту прав, свобод та інтересів заявника без вжиття заходів забезпечення позову, якщо суд визнає позовні вимоги Позивача обґрунтованими, майбутнє рішення суду не буде виконано.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про можливість задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки заявником обґрунтовано необхідність застосування вибраного виду забезпечення позову та обґрунтовано співмірність виду забезпечення позову.

Керуючись статтями 149-153, 259-260, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Титорчука Сергія Федоровича про забезпечення позову у цивільній справі за позовоною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, - задовольнити.

Забезпечити позов у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 яка належить відповідачу ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на праві приватної власності та заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам, нотаріусам усіх нотаріальних органів, як спеціальним суб`єктам, наділеним функціями державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо визначеної 1/2 частки вищевказаного нерухомого майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити іншим учасникам справи для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.М. Панченко