Справа № 367/238/24
Провадження №2-во/367/114/24
УХВАЛА

Іменем України

23 жовтня 2024 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Третяк Я.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Возного Миколи Вікторовича про виправлення описки у рішенні Ірпінського міського суду Київської області від 08 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебувала цивільна справа № 367/238/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 08 квітня 2024 року позов задоволено в повному обсязі, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 лютого 2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького міського управління юстиції, актовий запис № 149, розірвано.

Від представник позивача ОСОБА_1 адвоката Возного Миколи Вікторовича до суду надійшла заява про виправлення описки, в якій він просить виправити описку, допущену в рішенні Ірпінського міського суду Київської області від 08.04.2024, а саме - п`ятий абзац описової частини рішення викласти в такій редакції: «щодо визначення місця проживання спільних дітей вказує, що ОСОБА_3 буде проживати з позивачем, а ОСОБА_4 з відповідачем, тобто матір`ю».

У судове засідання сторони не викликались.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що "судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності".

Перевіривши доводи заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Возного Миколи Вікторовича про виправлення описки, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, оскільки в описовій частині рішення зазначено обставини, викладені позивачем у позовній заяві щодо участі батьків у вихованні їх дітей. При ухваленні рішення в даній справі судом такі обставини не перевірялися та відповідні факти не встановлювалися.

Допущення судом описки у викладені обставин позовної заяви не впливає на суть ухваленого рішення про розірвання шлюбу.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про виправлення описки.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст.ст. 247, 260-261, 269 ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Возного Миколи Вікторовича про виправлення описки у рішенні Ірпінського міського суду Київської області від 08 квітня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя Я.М.Третяк