Провадження № 2/204/3963/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Токар Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус Третьої Дніпровської державної нотаріальної контори Янкова Ірина Володимирівна про визнання спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на 1/2 частку спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус Третьої Дніпровської державної нотаріальної контори Янкова Ірина Володимирівна про визнання спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на 1/2 частку спільного майна подружжя.

На виконання вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, 23 жовтня 2024 року судом був зроблений запит до Єдиного державного демографічного реєстру, та того ж дня отримано відповідь №862247.

Ознайомившись із позовною заявою, вважаю, що дана заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, проте позовна заява не містить реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта відповідача.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що у якості відповідача визначено ОСОБА_2 , проте із прохальної частини позову вбачається, що позивач просить суд визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , проте, не зазначає вимог до відповідача ОСОБА_2 , яка визначена позивачем у якості відповідача.

Також, з позовної заяви не вбачається, ким приходиться відповідач у справі, у зв`язку з чим, остання визначена стороною у справі; яким чином відповідач порушила права позивача та який спосіб захисту прав позивача підлягає відновленню з боку відповідача.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, так, позивачем не додано до позовної заяви правовстановлюючих документів на майно, яке позивач визначив об`єктом поділу майна подружжя, а саме квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, проте, зазначаючи ціну позову у розмірі 250 000 грн. позивачем не надано жодного доказу на підтвердження вказаної суми ціни позову.

Звертаючись до суду із позовною заявою, позивачу необхідно додати належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна станом на момент звернення позивача до суду з позовною заявою у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», відповідно до якого визначається дійсна вартість майна.

Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» № 2658-ІІІ звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року N 358. У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав, однак вказане позивачем не виконано.

Отже, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву з відповідними доказами оцінки вартості об`єкту нерухомого майна.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус Третьої Дніпровської державної нотаріальної контори Янкова Ірина Володимирівна про визнання спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності на 1/2 частку спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар