Справа № 366/3404/24
Провадження № 2/366/928/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2024 с-ще. Іванків

Іванківський районний суд Київської області, у складі головуючої судді Слободян Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Німченко Н.Ю.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження в смт. Іванків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернувся в суд з позовом до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області (далі Відповідач), у якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка проживала в с. Оране Вишгородського району Київської області. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається із земельної ділянки, розміром 1,9596 га з кадастровим номером :04:001:0082 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Позивач звернувся в нотаріальну контору для прийняття спадщини, проте йому відмовлено через пропуск строку для прийняття спадщини.

Мотивуючи підставу пропущення строку, Позивач зазначає про необізнаність з тим, що за життя ОСОБА_2 склала заповіт на його ім`я, він з нею не проживав, а про наявність заповіту дізнався, коли його знайшов.

Позивач вважає таку причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною та просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини 2 місяці.

Рух справи

18.11.2024 позовна заява надійшла до суду.

19.11.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 11.12.2024.

Позиції сторін

Позивач у судове засідання не з`явився. При зверненні в суд з позовом просив розглянути справи без його участі, позовні вимоги підтримує, судові витрати просить залишити за ним.

Представник Відповідача у судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву, у якій просила провести розгляд справи без її участі. Проти задоволення позову не заперечувала.

Відсутність заперечень проти позову суд розцінює як визнання позовних вимог.

Встановлені судом обставини справи та застосовані норми права

Керуючись ч. 3 ст. 211, ст. 223 ЦПК України, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності учасників справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч. 3 ст. 200 ЦПК України).

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено такі фактичні обставини справи.

ОСОБА_2 належала на праві власності земельна ділянка площею 1, 9596 га, що розташована на території Оранської сільської ради Іванківського району Київської області з кадастровим номером :04:001:0082 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 179298, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 71, виданого на підставі розпорядження Іванківської районної державної адміністрації від 26.06.2006 № 313 (а.с. 7).

ОСОБА_2 проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 8)

Позивач проживаю за адресою: АДРЕСА_1 .

03.07.2007 ОСОБА_2 склала заповіт, згідно з яким, на випадок її смерті належний їй житловий будинок з надвірними будівлями в АДРЕСА_1 та взагалі все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось та взагалі все, що буде рахуватись на її ім`я вона заповідає своєму онуку ОСОБА_1 (Позивач) (а.с. 5)

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла в с. Оране Іванківського району Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 28.08.2007 (а.с. 4)

16.02.2024 державний нотаріус Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. винесла постанову, якою відмовила Позивачу у заведенні спадкової справи після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.6)

З огляду на встановлені обставини справи, суд приходить до такого висновку.

За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ці правила ст. 1272 ЦК про надання додаткового строку можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.11.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18.

Позивач зазначає причину пропуску для прийняття спадщини те, що він не проживав разом зі спадкодавцем та не знав про наявність заповіту, складеного на його ім`я.

Судом встановлено, що Позивач є онуком ОСОБА_2 , що підтверджується відомостями з її заповіту та ніким не оспорюється.

Відтак, Позивач в силу положень ст. 1261-1265 ЦК України є спадкоємцем 5 черги майна ОСОБА_3 .

Також судом встановлено, що Позивач та ОСОБА_2 разом не проживали.

Позивач стверджує, що ніким не оспорюється, про те, що про наявність заповіту він не знав, а лише пізніше знайшов його та звернувся в нотаріальну контору.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність не можна ототожнювати з незнанням спадкоємцем про його право на спадкування загалом.

Обставини усвідомлення особою того, що вона має право на спадкування за законом, наприклад, на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, та не вчинення нею жодних активних дій з прийняття спадщини та щодо встановлення спадкової маси не можуть обґрунтовувати поважність причин пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, про існування якого особа не знала. Після закінчення строку, передбаченого ЦК для подання заяви про прийняття спадщини, право спадкоємця на прийняття / відмову від прийняття спадщини є реалізованим, а його результат не підлягає зміні у зв`язку з обставинами, які залежали від самого спадкоємця, до яких, зокрема, входить пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем і відсутністю спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування) наявність у нього права на спадкування.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте, це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.

Такі висновки викладені у постанові ВП ВС від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23, яка є релевантною до спірних правовідносин.

Відтак, оскільки Позивач є спадкоємцем 5 черги, разом зі спадкодавцем не проживав та не знав про обізнаність з наявністю заповіту, складеного 03.07.2007 і Відповідач не заперечує обставини, викладені в позовній заяві, зокрема того, що Позивач був обізнаний про відсутність спадкоємців попередніх черг, які реалізували своє право на прийняття/відмову від прийняття спадщини, суд приходить до висновку про задоволення позову, визнаючи поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Крім цього, пропуск строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Судові витрати

При зверненні в суд з позовом, Позивач сплатив судовий збір у розмірі 1211, 20 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № АТАС-4САВ-НРК4-99СМ від 11.11.2024 (а.с. 9) та просив судові витрати залишити за ним.

Тому, з огляду на положення ст. 13 ЦПК України, суд приходить до висновку про залишення судових витрат за Позивачем, відтак питання щодо розподілу судових витрат не вирішується.

Керуючись ст.ст.10, 11, 12, 13, 141, 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення його повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 11.12.2024.

Повне найменування сторін

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_2 );

Відповідач: Іванківська селищна рада Вишгородського району Київської області (Київська область, Вишгородський район, смт. Іванків, вул. І. Проскури, 7. Код )

Суддя Н.П. Слободян