Справа № 279/4363/24
Провадження 2/279/1623/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого-судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицька В.В.

розглянувши в м. Коростені цивільну справу №279/4363/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ,третя особа: Перша Коростенська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини ,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її дочки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що після її смерті відкрилася спадщина за законом, на житловий будинок АДРЕСА_1 . Однак, вона своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звернулась, в зв`язку з сімейними обставинами та не мала такої змоги. Чоловік її доньки ОСОБА_2 прийняв спадщину, звернувшись з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори , але включити її до кола спадкоємців він відмовляється. Оскільки між ними відсутнє порозуміння.

Просить визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини нею за законом.

Справу розглянуто в порядку загального позовного провадження.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву,в якій просить справу розглянути в її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач та його представник ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явились. Представник відповідача надав суду заяву, в якій просить справу розглянути в їх відсутність, позовні вимоги не визнають. Також 16.09.2024 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому від просить в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі. ( а.с. 38-39) Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, направив до суду листа, в якому просить справу розглянути в його відсутність.

Суд вважає за можливе розглядати дану справу на підставі наявних матеріалів, без фіксації технічними засобами.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сергіївка Новоград -Волинського району Житомирської області померла ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 а.с. 5). Позивачка є рідною матір`ю померлої ОСОБА_3 та спадкоємицею за законом.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Правовідносини між сторонами по справі є цивільно-правовими та урегульовані положеннями ЦК України.

Відповідно до змісту статей 1216,1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦПК України.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, сімейні обставини.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження № 61-48230св18, від 11 серпня 2021 року у справі №720/1079/19, провадження № 61-14663св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19.

Таким чином, в практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додається ще 4 місяці, і загалом строк прийняття спадщини в умовах воєнного стану в Україні становить 10 місяців.

У даній справі її матеріалами підтверджено, що спадкодавець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а з заявою про прийняття спадщини позивачка звернулася до нотаріуса лише у 08.03.2024 року, тобто більш ніж через шість місяців з часу відкриття спадщини.

Отже, позивач не надала суду переконливих доказів того, що протягом встановлено

строку вона мала об`єктивні та непереборні перешкоди на вчинення дій щодо прийняття спадщини після смерті її доньки, а тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Перша Коростенська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті доньки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення .

Суддя: В.П.Коваленко