справа № 492/445/24
провадження № 2/492/494/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 жовтня 2024 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Гусєвої Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання Гамурар І.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні дистанційно в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул Оксани Вадимівни про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, -

встановив:

Представниця позивачки звернулась до суду із зазначеною позовною заявою до відповідачки про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцею, посилаючись на те, що позивачка з кінця 2015 року і до 08 жовтня 2022 року здійснювала догляд та піклування за ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з якою були дружні відносини та останні роки проживала разом з нею у її квартирі та після її смерті продовжила проживати. Також, позивачка сплачувала комунальні послуги, купувала ліки, речі та продукти харчування ОСОБА_3 та її матеріально забезпечувала, надавала допомогу через похилий вік та хворобливий стан, тому вважає, що з померлою проживали однією сім`єю так як вони мали спільний бюджет і побут, вели спільне господарство та несли витрати. Витрати на поховання ОСОБА_3 позивачка здійснила свій рахунок. За життя ОСОБА_3 передала позивачці оригінали документів, що підтверджують право власності на її житло. Після смерті ОСОБА_3 позивачка у квартирі померлої побачила ксерокопію заповіту, складеного ім`я відповідачки. За заявою позивачки про прийняття спадщини було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , однак свідоцтво про право на спадщину позивачці не було видано, оскільки відсутні документи, які підтверджують факт проживання позивачки та спадкодавці однією сім`єю, у зв`язку з чим представниця позивачки звернулась до суду із зазначеною позовною заявою.

Представниця позивачки, яка брала участь у підготовчому судовому засіданні дистанційно у режимі відеоконференції, пояснила суду, що правомірно звернулася до суду з позовною заявою; ОСОБА_2 є належною відповідачкою, оскільки на неї складено заповіт; окрім позивачки інші особи, які прийняли спадщину, відсутні; на момент смерті спадкодавці з нею, окрім позивачки, ніхто не проживав.

Відповідачка про дату, час та місце підготовчого судового засідання не повідомлена належним чином у зв`язку з відсутністю у суді фінансування на поштові витрати. Клопотання про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності, відзив до суду не подала.

Третя особа приватний нотаріус Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул О.В., будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце підготовчого судового засідання, у підготовче судове засідання не з`явилась.

Під час підготовки справи до призначення справи до судового розгляду, судом встановлено, що зазначена позовна заява подана з порушенням статей 175, 177 ЦПК України, тобто встановлені обставини, які не дають суду підстави призначити справу до судового розгляду по суті, а які дають підстави для надання позивачці строку для усунення недоліків позовної заяви, без усунення яких не можливо прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти сторін та інших учасників справи, відомості про наявність або відсутність у них електронного кабінету, однак представницею позивачки в позовній заяві не зазначено: відомих номерів засобів зв`язку, адреси електронної пошти позивачки, представниці позивачки, відповідачки, третьої особи, а також відомості про наявність або відсутність у них електронного кабінету.

Також, згідно з пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

З тексту позовної заяви вбачається, що підставою звернення позивачки до суду із зазначеним позовом є саме наявність відмови нотаріальної контори у отриманні нею свідоцтва про право на спадщину як спадкоємця четвертої черги.

У справах щодо спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 161/9259/21 (провадження № 61-14005св23).

З матеріалів справи, зокрема з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 77043445 від 22 травня 2024 року, а також з листів приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул О.В. за № 30/01-16 від 22 травня 2024 року, № 82/01-16 від 16 жовтня 2024 року вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за заявою ОСОБА_1 , позивачки у справі, про прийняття спадщини було заведено спадкову справу № 69/2023, номер у Спадковому реєстрі: 71651248; інших спадкоємців та заяв про прийняття спадщини або відмову про прийняття спадщини у встановлений статтею 1270 ЦК України строк до нотаріальної контори не надходило, договір довічного утримання і спадковий договір, укладені за участю ОСОБА_3 , не посвідчувались та свідоцтва про право на спадщину спадкоємцю не видавались; від імені ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , був посвідчений заповіт 22 липня 2011 року Арцизькою районною державною нотаріальною конторою, однак є відсутнім у матеріалах спадкової справи № 69/2023, у зв`язку з чим надати інформацію, на ім`я кого він був складений, не вбачається можливим.

В порушення вимог пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК представницею позивача у позовній заяві не зазначено належного відповідача, оскільки з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 , відповідачка у справі, не приймала спадщину від ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому позивачці необхідно визначитись із належним відповідачем, виходячи з визначеного нею кола спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , або їх відсутності.

Відповідно до вимог статей 52, 53 ЦПК України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

Як вбачається з позовної заяви представниця позивачки зазначає у якості третьої особи: приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул О.В., однак не зазначає на боці кого виступає вказана особа. Також представниця позивачки не наводить жодного обґрунтування того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки третьої особи.

Отже, представниці позивачки необхідно визначитися та зазначити на боці кого виступає приватний нотаріус Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул О.В. із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки саме вказаної особи, надавши відповідні пояснення.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково.

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19).

В порушення вимог пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК представницею позивача у позовній заяві не зазначено, яким чином відповідачка порушує, оспорює або не визнає право позивачки на прийняття нею спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яким чином відповідачка перешкоджає їй у реалізації такого права, оскільки, з огляду на вищенаведене, ОСОБА_2 є неналежним відповідачем, оскільки не прийняла спадщину та у разі наявності спору про право такий факт встановлюється в позовному провадженні одночасно з розглядом справи про поділ спадку.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак представницею позивачки в порушення зазначеної норми права у позовній заяві не наведено жодних обґрунтувань та не зазначено доказів в підтвердження її посилань на наявність факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцею (акти, листи ділового та особистого характеру, ордер на вселення, обмінні ордери, виписки з домових книг, рішення органів місцевого самоврядування, тощо); наявності або відсутності спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; наявності або відсутності відмови від спадщини з боку спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; фактичного вступу позивачки до володіння спадкового майна (квитанції про сплату податків, внесків страховок, інших платежів, договір оренди тощо), а також не зазначено доказів: складення ОСОБА_3 заповіту; звернення до нотаріальної контори про прийняття спадщини (заява), оскільки відповідно до глави 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину», зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно; не можливості видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, внаслідок чого неможливо оформити право на спадщину у зв`язку відмовою нотаріуса вчинити нотаріальну дію на звернення позивачки (постанова); підстав для розгляду заяви в порядку позовного провадження, оскільки у разі відсутності спору про право суд розглядає такі вимоги в порядку окремого провадження; наявності у спадкодавці майна, яке входить до складу спадщини (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, свідоцтво про право власності тощо).

Звертаю увагу на те, що відповідно до вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з пунктами 7-8 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових, копії яких додано до заяви, однак представницею позивачки в порушення вимог зазначених норм права у позовній заяві не зазначено: про вжиття позивачкою заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; доказів,які не можуть бути подані разом із позовною заявою, у разі їх наявності; про наявність у позивачки або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Суд звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачки, яка як і позивачка має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаною з тим, які вимоги до неї заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Згідно із частиною 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї.

Відповідно до вимог статті 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Судом встановлено, що до позовної заяви додані документи, які не засвідчені з дотриманням вищенаведених вимог і не читабельні, тому позивачці необхідно подати до суду копії документів належним чином засвідчені з зазначенням про наявність у неї або іншої особи оригіналу письмового доказу, а також читабельні.

Отже, перелічене вище дає суду підстави зробити однозначний висновок, що позовна заява подана позивачкою в порушення статей 175, 177 ЦПК України, зокрема з вищезазначеними недоліками, що унеможливлює вирішення питання про призначення справи до судового розгляду по суті і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог частини 11 статті 187 ЦПК України суд, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул Оксани Вадимівни про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня отримання позивачкою копії наявної ухвали.

Суд вважає за необхідне попередити позивачку, що у випадку не усунення зазначених недоліків позовної заяви у встановлений законом п`ятиденний строк з дня отримання копії наявної ухвали, судом будуть застосовані наслідки, передбачені частиною 13 статті 187, пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України, тобто позовна заява буде залишена без розгляду.

Крім того, суд звертає увагу на роз`яснення, що викладені у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якими судам роз`яснено, що якщо порушення правил статей 175, 177 ЦПК України виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача (-ів).

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачці, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись статтею 187 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Міцул Оксани Вадимівни про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Повідомити позивачку про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у встановлений п`ятиденний строк з дня отримання її копії і роз`яснити, що інакше позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний тест ухвали складено 24 жовтня 2024 року.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.