Справа № 643/7519/24
Провадження № 2/643/3728/24
УХВАЛА

28.10.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Паньшиної О.С.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника третьої особи: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_3

до ОСОБА_4

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк»

про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2024 року ОСОБА_3 (далі позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_4 (далі відповідач), відповідно до змісту якого просить суд в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що 09 жовтня 2010 року він уклав з відповідачем шлюб, який було розірвано рішенням Московського районного суду м. Харкова від 25.10.2023 у справі № 643/8589/23. Під час перебування у шлюбі сторонами було придбано спірну квартиру, титульним власником якої є відповідач і яка перебуває в іпотеці у ПАТ АБ «Укргазбанк». На думку позивача, ця квартира є спільним сумісним майном подружжя, однак відповідач не визнає права позивача на належну йому частку та відмовляється у позасудовому порядку здійснити поділ квартири, у зв`язку з чим позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою від 29.07.2024 Московський районний суд м. Харкова прийняв даний позов до розгляду та відкрив провадження у справі № 643/7519/24, вирішив здійснювати справи в порядку загального позовного провадження, на підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк», підготовче засідання призначив на 13 серпня 2024 року.

13 серпня 2024 року підготовче засідання відкладено на 25 вересня 2024 року у зв`язку з неявкою відповідача та представника третьої особи.

25 вересня 2024 року підготовче засідання відкладено на 28 жовтня 2024 року за клопотанням представника позивача.

21 жовтня 2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» представником позивача подано клопотання про витребування додаткових доказів у справі в порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до змісту якого просить суд витребувати у Департаменту реєстрації Харківської міської ради належним чином завірені копії документів, на підставі яких було встановлено право власності на квартиру АДРЕСА_2 , (свідоцтво про право власності, серія та номер: 23793064, видане 03.07.2014 року реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції Харківської області).

У підготовчому засіданні 28.10.2024 року представник позивача підтримав заявлене клопотання про витребування додаткових доказів у справі та просив суд задовольнити його.

Відповідач у підготовче засідання 28.10.2024 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив.

Представник третьої особи у підготовчому засіданні 28.10.2024 року проти задоволення клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів не заперечував.

Розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі суд вирішив задовольнити його, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 5 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини 1-3 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасників даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від інших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 Цивільного процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 Цивільного процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Представником позивача вживалися заходи щодо отримання вказаного доказу шляхом звернення до Департаменту реєстрації Харківської області з адвокатським запитом, однак у листі № 2759/0/50-24 від 10.10.2024 Департамент реєстрації Харківської міської ради зазначив, що витребування документів з реєстраційних справ можливо виключно за судовим рішенням.

З урахуванням вищевказаного, беручи до уваги необхідність забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, обов`язок суду всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті, суд дійшов висновку, що заявлене представником позивача клопотання про витребування додаткових доказів підлягає задоволенню.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи належних достатніх доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, необхідність витребування нових доказів, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 Цивільного процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд вважає за необхідне оголосити у підготовчому засіданні перерву згідно з пунктом 4 частини 5 статті 198 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 84, 189, 198 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Оголосити у підготовчому засіданні перерву до 04.12.2024 року об 11:30 год. Підготовче засідання відбудеться у приміщенні Московського районного суду м. Харкова (м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. 48).

2. Явку учасників справи у підготовче засідання визнати обов`язковою.

3. Клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів задовольнити.

4. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у Департаменту реєстрації Харківської міської ради (; 61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4) належним чином завірені копії документів, на підставі яких було встановлено право власності ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 , (свідоцтво про право власності серія та номер: НОМЕР_1 , видане 03.07.2014 року реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції Харківської області).

5. Попередити Департаменту реєстрації Харківської міської ради, що відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

7. Сторони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному вебпорталі «Судова влада України» за вебадресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Суддя Н.В. Новіченко