Cправа № 563/1046/24
09.12.2024 року Корецький районний суд
Рівненської області
в складі: головуючого судді Сірака Д.Ю.
секретар судового засідання Литвинчук Л.Л.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Корець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом вказуючи, що з відповідачем по справі є власниками житлового будинку, що в АДРЕСА_1 , на праві приватної спільної часткової власності. Відповідно до технічного паспорту Рівненського ОБТІ та Ухвали Корецького районного суду Рівненської області від 15 серпня 1984 року, його частка у вище зазначеному житловому будинку становить 45/100. Інша частина приміщення перебуває у власності ОСОБА_2 . Зазначає, що його частка та частка житлового будинку відповідача, як співвласників, є фактично окремими об`єктами нерухомого майна, що ізольоване одне від одного, з окремими входами, комунікаційними мережами, з різними особовими рахунками. Тому, звертається до суду та просить припинити право спільної часткової власності на 45/100 частки приміщення житлового будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 38,6 м.кв. шляхом його виділу в натурі. Виділивши йому у власність, як окремий об`єкт нерухомого майна, приміщення житлового будинку садибного типу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 38,6 кв.м.
Позивач в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає повністю та просить їх задоволити.
Відповідач в судове засідання, повторно не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлявся за зареєстрованим місцем проживання та шляхом надсилання СМС-повідомлень.
Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву не подав та не повідомив причини його неподання, суд вважає що справу можливо розглянути на підставі доданих до матеріалів справи доказів та постановити заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення виходячи з такого.
Ухвалою Народного суду Корецького району Ровенської області від 15 серпня 1984 року було затверджено мирову угоду та у власність ОСОБА_1 передано 45 % спірного будинку.
Відповідно до рішення Виконавчого комітету Корецької міської ради Рівненської області № 183 від 19 листопада 2014 року, частині житлового будинку, який належить ОСОБА_1 , присвоєно поштову адресу: АДРЕСА_1 .
Згідно з висновком директора КП РОБТІ Рівненської обласної ради № 2565 від 25 квітня 2024 року, за технічними показниками 45/100 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, які належать на правах власності ОСОБА_1 в одноповерховому житловому будинку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , є відокремлені, мають окремий вхід, мають відокремлені зовнішні інженерні мережі і виділені в окремий об`єкт нерухомого майна житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами з присвоєною поштовою адресою, згідно рішення виконавчого комітету Корецької міської ради № 183 від 19 листопада 2014 року: АДРЕСА_1 .
25 квітня 2024 року, на ім`я замовника, ОСОБА_1 виготовлено Технічний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 (Інвентаризаційна справа № 3223).
Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
За ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно із положеннями ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою, які можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.
Відповідно до ст. 361 ЦК України, співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Згідно із ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.
На підставі ч. 1, 2 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Аналізуючи положення ст. 183, 358, 364 ЦК України, суд зазначає, що виділ часток (поділ) нерухомого майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності, а також якщо такий виділ (поділ) є технічно можливим.
Відповідно до п. 1.2, 2.1, 2.4 «Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна», затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Як роз`яснив Верховний Суд України в постанові від 30 вересня 2015 року у справі № 6-цс15, оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядкустатті 364 ЦК України, право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласника, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення, тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 "Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них".
За таких обставин, а також враховуючи те, що сторони по справі, як співвласники спірного майно, задовго до звернення до суду позивача з цим позовом фактично поділили спірне майно в натурі, у кожної із частин житлового будинку є свій окремий вхід, мають відокремлені зовнішні інженерні мережі, однак сторонами у позасудовий спосіб не припинено право спільної часткової власності на спірне майно, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки він є власником 45/100 частини вказаного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та прагне виділити у натурі частку з цього нерухомого майна. Зазначене право передбачене ст. 364 ЦК України та відповідачем не оспорене, а тому, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
На підставі наведенного та керуючись ст. 258-259, 263, 265-268 ЦПК України, суд
Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 45/100 частки житлового будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 38,6 м.кв. шляхом його виділу в натурі.
Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у власність, як окремий об`єкт нерухомого майна, приміщення житлового будинку садибного типу, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 38,6 кв.м. з яких: коридор, площею 5,3 кв.м., житлова кімната, площею 14,4 кв.м., житлова кімната, площею 10,2 кв.м., кухня, площею 8,7 кв.м., господарські будівлі та споруди «Б» - сарай-гараж, «б» - сарай, «В» - вбиральня, № 1 - огорожа, № 2 - ворота з хвірткою, І - замощення.
Відповідачем може бути подана до Корецького районного суду Рівненської області заява про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя: