Справа № 643/54/24
Провадження № 2/643/1243/24
УХВАЛА

23.10.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Новіченко Н.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи фінанс»

до ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Мілоан»

про стягнення 21 778, 73 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи фінанс» (далі позивач) звернулося до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 21 778, 73 грн., з яких заборгованість по тілу кредиту 6 943, 00 грн., заборгованість за процентами 14 835, 73 грн. Крім того, позивач просив суд покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 147, 20 грн., та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000, 00 грн.

Ухвалою від 10.01.2024 року Московський районний суд м. Харкова відкрив провадження у справі № 643/54/24, на підставі ст. 53 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Мілоан», вирішив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, судове засідання призначив на 08.02.2024 року.

08.02.2024 року від представника позивача надійшла заява, відповідно до змісту якої він не заперечує проти розгляду справи за його відсутності та ухвалення заочного рішення судом.

08.02.2024 року представником відповідача подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

08.02.2024 року розгляд справи відкладено на 19.03.2024 року у зв`язку з перебуванням судді Новіченко Н.В. у щорічній відпустці.

19.03.2024 року судове засідання відкладено на 29.04.2024 року у зв`язку з клопотання представника відповідача.

29.04.2024 року судове засідання відкладено на 13.06.2024 року у зв`язку з клопотання представника відповідача.

13.06.2024 року представником відповідача подано клопотання про надання додаткового строку для подання відзиву на позовну заяву.

13.06.2024 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву.

13.06.2024 року судове засідання відкладено на 25.07.2024 року у зв`язку з клопотанням представника відповідача.

14.06.2024 року від представника позивача надійшла заява, відповідно до змісту якої він не заперечує проти розгляду справи за його відсутності та ухвалення заочного рішення судом.

25.07.2024 року розгляд справи відкладено на 24.09.2024 року у зв`язку з перебуванням судді Новіченко Н.В. у нарадчій кімнаті по справі № 643/16847/20.

Ухвалою від 24.09.2024 року Московський районний суд м. Харкова відклав розгляд справи на 17.10.2024 року, явку представника позивача у судове засідання визнав обов`язковою.

14.10.2024 року представником позивача подано до суду клопотання про участь у судовому засіданні, призначеному на 17.10.2024 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 15.10.2024 року Московський районний суд м. Харкова клопотання представника позивача ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні, призначеному на 17.10.2024 року о 11 год. 30 хв., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задовольнив.

16.10.2024 року представником позивача подані додаткові пояснення у справі.

17.10.2024 року представником позивача подано клопотання про долучення доказів.

17.10.2024 року засобами електронної пошти представником відповідача адвокатом Черновалом С.О. подано клопотання про проведення розгляду в режимі відеоконференції та надання часу для підготовки правової позиції у зв`язку із долученням письмових доказів.

Розглянувши вищевказане клопотання, суд зазначає наступне.

Статтею 183 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених до процесуального закону змін, ч. 6 ст. 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення підсистема Електронний суд - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Згідно з пунктом 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) зробила висновок, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Натомість звернення особою до суду за допомогою електронної пошти з використанням чи без використання електронного цифрового підпису є способом, який не передбачений процесуальним законодавством.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 43 ЦПК України документи (у тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Подана заява про участь представника відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції не містить відомостей про її підписання документів електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на касаційну скаргу, із використанням підсистеми «Електронний суд», що позбавляє суд можливості встановити дотримання заявником вимог щодо обов`язкового підписання процесуального документа особою, яка її подає, та свідчить про використання заявником не передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Частиною 4 ст. 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Оскільки заява представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції надіслана до суду у спосіб, не передбачений ЦПК України, та не містить відомостей про її підписання електронним цифровим підписом у встановленому законом порядку, а саме власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет», вона підлягає поверненню.

При цьому, суд звертає увагу представника відповідача на порядок та строки звернення до суду із заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, що визначені ст. 212 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 14, 183, 260 ЦПК України Суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника відповідача - адвоката Черновала Сергія Олександровича про проведення розгляду в режимі відеоконференції та надання часу для підготовки правової позиції у зв`язку із долученням письмових доказів, що надійшла на електронну пошту Московського районного суду м. Харкова повернути без розгляду.

2. Відповідно до статті 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня підписання її повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко