КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

22 жовтня 2024 року місто Київ

справа № 756/7503/22

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

за участю секретаря судового засідання - Балкової А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 та за апеляційною скаргою відповідача Департаменту патрульної поліції на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, ПрАТ «Акціонерна страхова компанія «ОМЕГА» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

У судовому засіданні 22 жовтня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 вказував на те, що він відвід складу суду не заявляє. При цьому, зазначив, що висловлює недовіру складу суду.

Свою недовіру складу суду представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 обгрунтовував тим, що у судді ОСОБА_3 відкритий ноутбук, а тому, на його думку, суддя необ`єктивно, неповно та невсебічно досліджує справу.

Вважає, що колегія суддів покриває суддю Тиху О.О.

Вказував, що постановою Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №755/82/17, скасовано рішення апеляційного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року, ухвалене у складі колегії суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., Борисової О.В. та рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 19 квітня 2017 року залишено в силі. Висновки у вказаній постанові ідентичні висновкам, до яких прийшла суддя Тиха О.О. у даній справі.

Зазначав, що у справі №370/2787/18, колегією суддів: Левенець Б.Б., Ратнікова В.М., Борисова О.В. винесено постанову від 16 травня 2019 року.

Враховуючи судову практику та те, що дана колегія розглядає вказану справу, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 вказував на те, що в нього є недовіра до колегії.

Згідно з ч.2 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи те, що про відвід колегії суддів було заявлено в судовому засіданні 22 жовтня 2024 року, питання про відвід колегії суддів вирішується судом, що розглядає справу.

Представник відповідача Департаменту патрульної поліції в судовому засіданні апеляційного суду вказував на те, що висловлювати недовіру складу суду це є правом представника позивача.

Колегія суддів вважає, що заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про недовіру складу суду та її обгрунтування є фактично заявою про відвід, який підлягає вирішенню в порядку ст.ст.36, 40 ЦПК України.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку, що заява про відвід не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, №33949/02, 49-52, від 09 листопада 2006 року).

За результатами розгляду заяви про відвід не встановлено будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для сумніву в об`єктивності та неупередженості колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. при розгляді даної справи.

Щодо доводів заявника про відкритий ноутбук судді Левенця Б.Б., представнику позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було роз`яснено, що на ноутбуці відкрито ЦПК та в залі 4 монітори і всі використовуються під час розгляду справ.

Заявляючи про недовіру складу колегії суддів, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 посилався на скасування Верховним Судом постанови Київського апеляційного суду у справі №755/82/17, яка була винесена цією ж колегією та вказував, що висновки, викладені у постанові Київського апеляційного суду від 16 травня 2019 року у справі №370/2787/18, яка була також винесена цією ж колегією , ідентичні висновкам, до яких прийшла суддя Тиха О.О., що свідчить про недотримання норм закону.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З огляду на вищевикладене та враховуючи те, що висновки, викладені колегією суддів в судовому рішенні при розгляді інших справ не свідчать про необ`єктивність та упередженість суддів та не може бути підставою для відводу, а відтак колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Оскільки судом не встановлені підстави, передбачені ст.36 ЦПК України для відводу колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., а тому заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід суддів необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 24 жовтня 2024 року.

Головуючий:

Судді: