У Х В А Л А

Іменем України

22 жовтня 2024 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Надлацької об"єднаної територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, третя особа: Приватний нотаріус Голованівського районнного нотаріального округу Кіровоградської області Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (місто Дніпро) про визнання права власності на майно у порядку спадкування за заповітом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду із позовом про визнання права власності на майно у порядку спадкування за заповітом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як убачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів справи, позивачка просить визнати право власності на земельну ділянку розташовану на території Кальниболотської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області в порядку спадкування.

Таким чином, зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є нерухоме майно, а саме земельна ділянка, що розташована на території Кальниболотської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області.

ЦПК України виділяє декілька видів територіальної підсудності: загальна (залежно від місця проживання фізичної чи місцезнаходження юридичної особи), альтернативна (за вибором позивача), договірна (за угодою між сторонами), виключна (залежно від характеру спірного правовідношення), за зв`язком справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України визначено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, альтернативної або підсудність пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорії справ.

З урахуванням викладеного, на позови про визнання права власності на майно у порядку спадкування,поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Таким чином спір, що виник між сторонами, має виключну підсудність, тобто повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна, а саме земельної ділянки, що знаходиться на території Кальниболотської сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області, та є підсудністю Новоархангельського районного суду Кіровоградської області.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Згідно із п. 1 ч. 1. ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншого суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи, що поданий позов територіально не підсудний Деснянському районному суду м. Києва, а підсудний Новоархангельському районному суду Кіровоградської області, суд вважає за необхідне дану цивільну справу передати за підсудністю до належного суду задля дотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Керуючись ст. 30-31, 187, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Надлацької об"єднаної територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, третя особа: Приватний нотаріус Голованівського районнного нотаріального округу Кіровоградської області Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (місто Дніпро) про визнання права власності на майно у порядку спадкування за заповітом - передати за підсудністю на розгляд Новоархангельському районному суду Кіровоградської області.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 22.10.2024.

Суддя В.В. Бабко