Справа № 953/4942/24
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2024 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Зуба Г.А.,
при секретарі судового засідання Черниш О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-
До суду надійшла позовна заява АТ «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якій представник позивача просить стягнути пропорційно вартості частки успадкованого майна з відповідачів на користь позивача заборгованість у розмірі 108734, 73 грн., та суму судового збору в розмірі 3028, 00 грн.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2024 справу розподілено судді Зубу Г.А.
Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.
05.06.2024 до суду надійшла довідка з органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичних осіб ОСОБА_2 , відповідно до якої відповідач значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до відомостей Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації ХМР від 07.06.2024, відповідачка ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованою не значиться.
Відповідно до ч.10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 11.06.2024 позовну заяву прийнято до провадження та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В судове засідання представник позивача не з`явився, повідомлений належним чином, до суду надійшло клопотання, в якому просить розглядати справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідачі у судове засідання повторно не з`явились, про дату, час і місце судових засідань повідомлялись у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна поштова кореспонденція, яка повернута оператором поштового зв`язку у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано.
Відповідно до пункту 3 частини 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК Україниу разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Беручи до уваги ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободРади Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідачі обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надали, в силу положеньст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідачів.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачі належним чином повідомлені про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідачів.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору.
Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами.
Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
11.02.2022 між Акціонерним товариством «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (попередня назва ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК») та ОСОБА_3 був укладений кредитний договір № 1/4093095. (а.с 6-7).
П.1.4 Договору позичальник зобов`язався сплачувати Банку проценти щомісячно в розмірі 36.00% річних, починаючи з дня надання кредиту до моменту повного погашення заборгованості, комісійну винагороду за обслуговування кредитної заборгованості щомісячно в розмірі 1, 35% від суми кредиту.
Відповідно до п. 1.5 кредитного договору порядок надання кредиту та його обслуговування, погашення заборгованості за кредитом визначені в Правилах надання споживчого кредиту в АТ «Креді Агріколь Банк» та умовах страхування життя Позичальника, які є публічною та невідємною частиною договору та розміщені на офіційному сайті Банку:www.credit-agricole.ua.
П. 2.2 Договор позичальник зобов`язався погашати кердит та сплачувати проценти, комісію у валюті кредиту, відповідно до розрахунків Графіку платежів по кредитук, щомісяця, в день повернення кредиту на Рахунок погашення заборгованості.
В п. 2.3 Договору зазначено, що підписанням Договору Позичальник підтверджує, що він у письмовій формі у повному обсязі отримав від банку інформацію, визначену Законом України «Про споживче кредитування».
В матеріалах справи містяться Додаток № 1 до Кредитного договору 1/4093095 від 11.02.2022 Графік платежів, та паспорт споживчого кредиту, з якими позичальник ознайомився, та які містять його особистий підпис.(а.с. 8 зворотній бік -9, 12-13).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 03.06.2023, виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис 6383.(а.с. 24).
Станом на дату смерті у ОСОБА_3 існувала непогашена заборгованість перед банком за Кредитним договором, у розмірі 108 734 (сто ві тисяч сімсот тридцять чотири) гривень 73 копійок.
Вказана заборгованість підтверджується випискою по рахунку за Кредитним договором № 1/4093095 від 11.02.2022.(а.с. 17-23).
Згідно зі ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відтак, до спадкоємців переходять не тільки права, що належали спадкодавцю, але і його обов`язки. Винятком з цього правила є лише зобов`язання боржника, які припиняються зі смертю фізичної особи. Відповідно до частини першої ст. 608 ЦК, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим, не може бути виконане іншою особою. В усіх інших випадках до спадкоємців переходять відповідні боргові зобов`язання спадкодавця.
Так, у спадщину переходять: обов`язки, що випливають з цивільно-правових договорів (крім тих, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця); обов`язки з відшкодування матеріальної шкоди (збитків); обов`язки по відшкодуванню моральної шкоди (присудженої судом за життя спадкодавця); обов`язки по виплаті неустойки у вигляді штрафу або пені (присудженої судом за життя спадкодавця); витрати на утримання, догляд, лікування, поховання спадкодавця (але не більш, ніж за 3 роки); обов`язки за договором оренди житла з викупом.
Відповідно до положень статті 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредитор спадкодавця має право звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини в шестимісячний строк з дня, як йому стало відомо або могло стати відомим про відкриття спадщини з вимогами до спадкоємців, що прийняли спадщину, повернути йому борг, що був за спадкодавцем. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.
Оскільки зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК України.
У частині другій ст.1281 ЦК передбачено, що кредитору спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
Листом № 165/02-14 від 23.01.2024 Шоста Харківська міська державної нотаріальна контора повідомила банк, про заведення спадкової справи № 435/2023 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , та те, що свідоцтво про право на спадщину після його смерті ще не видавались.
Наведене свідчить про дотримання банком строку, визначеного ч.2 ст.1282 ЦК.
Згідно з положеннями статті 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.
Це правило визначає загальний характер відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, незалежно від виду спадкування та суб`єктів спадкового процесу й випливає із суті універсального характеру спадкового правонаступництва.
Борги спадкодавця - це майнові зобов`язання, які прийняв на себе спадкодавець перед фізичними або юридичними особами-кредиторами, але смерть позбавила його можливості виконати їх. Обов`язок доказувати борги померлого покладається на самого кредитора. Кредитор, який звернувся до спадкоємців, зобов`язаний надати документи, що підтверджують його вимоги.
Ухвалою судді від 11.06.2024 витребувано з Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи № 435/2023, яка заведена після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Так, згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 7291723 від 21.07.2023, 21.07.2023 у Шостій Харківській міській державній нотаріальній конторі зареєстровано спадкову справу № 435/2023, спадкодавець ОСОБА_3 .
В матеріалах спадкової справи міститься заява ОСОБА_1 нотаріусу за місцем відкриття спадщини, в якій зазначено що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3 , який був зареєстрований на час своєї смерті за адресою: АДРЕСА_1 , та після його смерті залишилась спадщина. Від прийняття спадщини вона відмовляється на користь сина спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на час смерті свого батька був зареєстрований та проживав з ним за однією адресою.
Тобто, з матеріалів спадкової справи № 435/2023 вбачається, що до складу спадкового майна входить: квартира АДРЕСА_2 .
Встановлено, що свідоцтво про право на спадщину за законом спадкоємцю не видавалось.
Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 12 квітня 2017 року у справі № 6-2962цс16, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.
Таким чином, хоч отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296 ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови в задоволенні вимог кредитора. Якщо спадкоємець прийняв спадщину стосовно нерухомого майна, але зволікає з виконанням обов`язку, передбаченого статтею 1297 ЦК України, зокрема, з метою ухилення від погашення боргів спадкодавця, кредитор має право звернутися до нього з вимогою про погашення заборгованості спадкодавця.
Суд враховує, що за чинним законодавством спадкоємці, які прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання спадкодавця в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини.
Отже, відповідальність спадкоємців за боргами спадкодавця обмежується вартістю майна, одержаного ними у спадщину.
Для всіх спадкоємців, як за законом, так і за заповітом, існує однакова межа відповідальності за боргами спадкодавця. За наявності декількох спадкоємців настає частковий обов`язок виконання зобов`язань: кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Таким чином, кредитори спадкодавця можуть пред`явити вимоги до будь-якого спадкоємця, але обсяг виконання боргового зобов`язання спадкоємцем не може перевищувати дійсної вартості отриманої ним спадщини і розміру боргів, що пропорційно припадають на його частку.
У найбільш загальному вигляді вартість майна, одержаного у спадщину, слід розцінювати як грошову оцінку такого майна відповідно до його ринкової вартості.
Сторонами не надано до суду документів щодо вартості спадкового майна.
Між тим, суд зазначає, що принцип змагальності цивільного процесу, який був закріплений у статті 81 ЦПК України, передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.
Разом з цим, очевидним для суду є той факт, що вартість та обсяг успадкованого майна істотно перевищує борг в сумі 108734, 73 грн.
Оскільки доказів на заперечення проти вимог кредитора спадкодавця до суду не надано, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги про стягнення заборгованості є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Разом з цим, щодо заявлених позовних вимог позивача про стягнення пропорційно вартості частки успадкованого майна з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.
Так, з матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_1 відмовилась від прийняття спадщини на користь сина спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на час смерті ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав з ним за однією адресою, а саме: АДРЕСА_1 .
Тобто, судом встановлено, що ОСОБА_1 не є спадкоємцем після померлого ОСОБА_3 оскільки відмовилась від прийняття спадщини на користь свого сина ОСОБА_2 , а тому до неї не перейшов обов`язок, який належав спадкодавцю, зокрема, зобов`язання з повернення кредиту.
Таким чином, суд вважає, що підлягає стягненню на користь Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» борг спадкодавця за кредитним договором № 1/4093095 від 11.02.2022 в розмірі 108734 (сто вісім тисяч сімсот тридцять чотири) грн.., 73 коп. з ОСОБА_2 , а в задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 слід відмовити.
У відповідності до ст. 141 ч.1 ЦПК України суд стягує з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача судові витрати в розмірі 3028, 00 грн.
Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 280-285 ЦПК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк»борг спадкодавця за кредитним договором № 1/4093095 від 11.02.2022 в розмірі 108734 (сто вісім тисяч сімсот тридцять чотири) грн.., 73 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк»судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн.,00 коп.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: Акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк», , місцезнаходження за адресою: м. Київ, вул. Євгена Чикаленка, 42/4;

Відповідач: ОСОБА_1 , останнє відоме місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення виготовлено 30.09.2024.

Суддя - Г.А. Зуб