Суддя Бугера О. В.
Справа № 644/865/24
Провадження № 2/644/1394/24
22 жовтня 2024 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого судді Бугери О.В.,
за участю секретаря судових засідань Радченко І.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за борговою розпискою, -
Представником позивача, адвокатом Михайловим Н.С. 08.02.2024 року через систему «Електронний суд» було подано відповідну позовну заяву про стягнення заборгованості з борговою розпискою.
В обґрунтування позовної заяви вказано, що ОСОБА_2 22 вересня 2022 року отримав від ОСОБА_1 грошові кошти в сумі одної тисячі доларів США та чотирьох тисяч євро. Розпискою від 22.09.2022 року ОСОБА_2 взяв на себе зобов`язання повернути позикодавцю отриману позику не пізніше 30 листопада 2023 року. За текстом розписки, Відповідач має повідомляти ОСОБА_1 про будь-які обставини, які впливають на повернення позики, про час та місце повернення позики за розпискою. ОСОБА_2 про такі обставини не було повідомлено. Отже, в діях позичальника містяться ознаки прострочення грошового зобов`язання. Станом на 22 січня 2024 року заборгованість ОСОБА_2 становить в грошовому еквіваленті в іноземній валюті 710 (сімсот десять) доларів США та 4 000 (чотирьох тисяч) євро. Позовна заява мотивована неналежним виконання відповідачем свого зобов`язання із своєчасного повернення боргу. Просили стягнути з відповідача на користь позивачки заборгованість у розмірі 192162,43 грн., з яких: заборгованість за договором позики у розмірі 190005,63 грн., збитки від інфляції у розмірі 1330,04 грн., три відсотки річних у розмірі 826,76 грн.
Ухвалою суду від 15.07.2024 відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
08.08.2024 року представником позивача, адвокатом Михайловим Н.С. подано уточнену позовну заяву, в якій просять стягнути з відповідача на користь позивачки заборгованість у розмірі 214149,63 грн., з яких: заборгованість за договором позики у розмірі 209839,18 грн., три відсотки річних у розмірі 4301,45 грн.
Представник позивача подав суду клопотання, в якому позов підтримав, проти заочного розгляду справи не заперечує, просить справу розглядати без його участі. Також представником позивача було долучено оригінал розписки.
У судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся про розгляд справи шляхом надіслання СМС-повістки на особистий номер телефону та шляхом надіслання судових повісток за адресою реєстрації останнього, конверти повертались на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
Ухвалою суду від 22.10.2024 року, суд, зі згоди позивача, розглядає справу за відсутністю відповідача заочно.
Суд, дослідивши наявні у справі докази, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
22.09.2022 року ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , вчинив розписку на користь ОСОБА_1 , відповідно до якої ОСОБА_2 взяв у борг суму 1000 доларів США та 4000 Євро та зобов`язується повернути їх у строк до 30.11.2023.
На момент розгляду справи оригінал розписки долучений до справи.
Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно з ст.1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш яку десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа ,-незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Тлумачення ст. 1046 та 1047 ЦК України свідчить, що по своїй суті розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видає боржник (позичальник) кредитору (позикодавцю) за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.
Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.201 у справі № 464/3790/16-ц сформовано висновок, що за своїми правовими ознаками договір позикиє реальним, одностороннім (оскільки, укладаючи договір, лише одна сторона - позичальник зобов`язується до здійснення дії (до повернення позики), а інша сторона - позикодавець стає кредитором, набуваючи тільки право вимоги), оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки.
Суд встановив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали договір позики, що підтверджується складеною відповідачем розпискою від 22.09.2023, яка містить зобов`язання останнього повернути надані кошти та підтвердження того, що він отримав кошти 22.09.2023. Наведене підтверджує наявність боргового зобов`язання у відповідача перед позивачем.
Крім того, відповідач відповідно до статті 49 ЦПК України не був обмежений в праві звернутися із зустрічним позовом щодо оскарження правочину.
Згідно з ч. 2, 3 ст. 545 ЦК України якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов`язання, повинен повернути його боржникові. У разі неможливості повернення боргового документа кредитор повинен вказати про це в розписці, яку він видає. Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку.
У постанові Верховного Суду від 19.12.2018 у справі № 544/174/17 зроблено висновок щодо застосування положень статті 545 ЦК України і вказано, що у статті 545 ЦК України передбачено презумпцію належності виконання обов`язку боржником, оскільки наявність боргового документа в боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку. І навпаки, якщо борговий документ перебуває у кредитора, то це свідчить про неналежне виконання або невиконання боржником його обов`язку. Оригінал розписки був судом досліджений та долучений до матеріалів справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 533 ЦК України якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом.
Станом на 06.08.2024 року згідно курсу Національного банку України 710 доларів США та 4000 Євро, еквіваленто 209839,18 грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми.
З розрахунку викладеному у уточненій позовній заяві вбачається, що 3% річних за період з 01.12.2023 року по 06.08.2024 року складають 4301,45 гривень. Розрахунок наданий з урахуванням прострочки сплати суми заборгованості за період з 01.12.2023 року по 06.08.2024 року, будь-яких заперечень з приводу наведеного розрахунку відповідачем не надавалось, оплата заборгованості проводилась не в повному обсязі, тому суд вважає, що вимоги в частині стягнення суми 3% річних також підлягають задоволенню в повному обсязі.
Суд, дійшов висновку про доведеність позивачем заявлених вимог, а тому з відповідача підлягає стягненню сума 209839,18 грн. в рахунок повернення боргу за договором позики та 3% річних в сумі 4301,45 гривень.
Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу підлягають задоволенню у повному обсязі.
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028 грн.
Керуючись ст.ст. 533, 545, 625, 1046, 1047, 1049 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263-265, 280-282, 353 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 заборгованість за договором позики, яка складається з заборгованості у розмірі 209839,18 грн, 3 % річних в сумі 4301,45 грн., а всього в розмірі 214149 (двісті чотирнадцять тисяч сто сорок дев`ять) гривень 63 копійки.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , витрати по сплаті судового збору в сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.
Повний текст рішення виготовлений 22.10.2024 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційної інстанції.
Головуючий: суддя О.В. Бугера