УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 р.

м.Харків

Справа № 639/5444/20

провадження № 2/639/37/24

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

за участю секретаря-Семенюк А.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку, що є спільною частковою власністю , встановлення порядку користування земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 08.10.2024 задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в порядку поділу виділено в натурі частки житлового будинку з відповідними будівлями та спорудами , що розташовані по АДРЕСА_1 , виділено у користування кожного із співвласників частину земельної ділянки, загальною площею 319 кв.м. кожному, перерозподілені ідеальні частки в праві власності на жилий будинок з надвірними будівлями припинено спільну часткову власність ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на житловий будинок з відповідними надвірними будівлями та земельну ділянку загальною площею 638 кв.м., стягнута грошова компенсації за збільшену частку житлового будинку з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у розмірі 11800 грн., судові витрати у розмірі 4958 грн. 49 коп.

Згідно зі ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У відповідності до вказаної статті питання про внесення виправлень вирішується судом без повідомлення учасників справи.

При цьому арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому зазначеною вище статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

У постанові Верховного Суду від 05.02.2020 у справі № 362/2179/17 (провадження № 51-3635км19) вказано, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення.

Встановлено, що судом було допущено описку у резолютивній частині рішення, а саме у відрізках частин земельної ділянки при встановленні порядку користування земельною ділянкою відповідно до 1 варіанту висновку експерта № 17095 від 26.01.2024. Так, відрізок ДЕ по прямій розміром не 10,0 м., а 7,0 м., - відрізок ЕЖ по прямій розміром 0,93м. замість 2,3 м., - відрізок ЖЗ по прямій розміром 16,89 м. замість правильного 19,92м.

Крім того, допущено описка і помилково зазначено в резолютивній частині рішення про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судових витрат у розмірі 4958 грн. 49 коп. замість вірного 3305,66 грн. ( а.с. 25).

На підставі викладеного і керуючись п.5 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Внести виправлення у резолютивну частину рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 08 жовтня 2024 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку, що є спільною частковою власністю , встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Вважати вірними межі земельних ділянок при виділенні у користування ОСОБА_1 і ОСОБА_2 частини земельної ділянки, загальною площею 319 кв.м. кожному, що знаходиться по АДРЕСА_1 відповідно до 1 варіанту висновку експерта № 17095 від 26.01.2024. Межі земельних ділянок (позначені на схемі лінією червоним кольором):

-відрізок АБ по прямій лінії розподілу літ. «А-1»,-відрізок БВ по лінії розподілу літ. «А-1», літ. «а», -відрізок ВГ розміром 3,0 м. ( по зовнішній стіні літ. «а», далі по прямій 1,0 м.,-відрізок ГД по прямій розміром 1,26м., - відрізок ДЕ по прямій розміром 7,0 м.,- відрізок ЕЖ по прямій розміром 0,93м.,- відрізок ЖЗ по прямій розміром 19,92 м.,- т. З на відстані 9,74м. від межі земельної ділянки № НОМЕР_1 і на відстані 0,9 м. по межі із земельною ділянкою по АДРЕСА_2 та на відстані 5,53м. від межі земельної ділянки № НОМЕР_2 .

Вважати вірним розмір судових витрат, що підлягають стягненню з Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в сумі 3305 грн. 66 коп.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ -