Номер провадження по справі 2/387/472/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області у складі

головуючого судді Солоненко Т. В.

за участю секретаря судового засіданя Косюг І.В.

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

13 серпня 2024 року на розгляд Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від представника позивача - адвоката Буреги І.В. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до натаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном на три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позову зазначає, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Помічна Новоукраїнського району Кіровоградської обалсті, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 20.11.2023. Позивач являється рідною донькою спадкодавця ОСОБА_3 . За життя спадкодавець ОСОБА_3 залишила заповіт на ім`я позивача та відповідача. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, що складу якої входить житловий будинок по АДРЕСА_1 та земельної ділянки на території Гнатівської сільської ради. Однак, до теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, ОСОБА_1 не прийняла спадщину. Для отримання спадщини вона не змогла у встановлений строк звернутись з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки, за життя, постійно доглядала за онкохворою матірю, після смерті матері позивач мала незадовільний стан здоров`я, також в період з 27.02.2024 по 07.03.2024 перебувала на стаціонарному лікуванні. Коли ОСОБА_1 звернулась до натаріуса з приводу прийняття спадщини і попросила оформити спадщину їй повідомили про те, що строк для прийняття спадщини нею пропущений, та запропонували звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 20 серпня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 20 серпня 2024 року, за клопотанням представника позивача, підготовче засідання відкладено на 15 жовтня 2024 року

25 вересня 2024 року до суду надійшов лист представника позивача адвоката Буреги І.В. до якого долучено уточнену позовну заяву, за змістом прохальної частини якої позивач просить визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 ., ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном на три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В підготовче засідання сторони не з`явилися.

Представник позивача - адвокат Бурега І.В. звернувся до суду із заявою про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, вимоги позову підтримав. Також, посилаючись на визнання відповідачем позову, просив ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні.

Відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що уточнену позовну заяву отримав, позов визнає повністю та не заперечує проти його задоволення.

Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 15 жовтня 2024 року, уточнену позовну заяву представника позивача прийнято до розгляду.

Згідно із частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З урахуванням визнання відповідачем позовних вимог, суд зважає на положення статті 206 ЦПК України, відповідно до яких відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно з частиною третьою статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд вважає, що визнання відповідачем позову слід прийняти, оскільки воно не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси сторін та інших осіб, а також підтверджується матеріалами справи.

За наведеного суд дійшов висновку про наявність підстав для винесення рішення у підготовчому судовому засіданні відповідно до положень статті 206 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі наявні докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Помічна Новоукраїнського району Кіровоградської області померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 (а.с.16).

За життя ОСОБА_3 , 11 жовтня 2023 року склала заповіт, посвідчений старостою сіл Помічна Червоний розділ та Новопавлівка Новоукраїнського району Кіровоградської області ОСОБА_4 , за яким заповідала: житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що належать їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, який розташований за адресою АДРЕСА_1 - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Помічна (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Первомайським МВ УМВС України в Миколаївській області); земельної ділянки, що належить їй на підставі витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності з кадастровим номером № :02:002:0106, яка розташована за адресою Кіровоградська область, Добровеличківський район, с/рада Гнатівська ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Помічна Добровеличківського району Кіровоградської області (паспорт НОМЕР_4 , виданий Добровеличківським РВ УМВС України в Кіровоградській області 09.07.2009.) (а.с. 26).

Шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 сплинув 21 травня 2024 року.

Як зазначає позивач зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, вона не прийняла спадщину, оскільки після смерті матері, за якою позивач доглядала за життя, остання перебувала у хворобливому стані, а також проходила стаціонарне лікування.

Як вбачається з наданого суду копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 та її батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_3 (а.с. 10).

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_6 , між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 30.01.1999 року зареєстровано шлюб, про що Помічнянською міською радою Добровеличківського району Кіровоградської області вчинено запис № 08. Прізвище після реєстраціє ОСОБА_9 (а.с. 11).

Рішенням Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 02.05.2019 року розірвано шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , зареєстрований 30.01.1999 року у Помічнянській міській раді Добровеличківського району Кіровоградської області, актовий запис №08 (а.с. 12, 13).

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_7 , між ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Новоукраїнським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управлінняМіністерства юстиції (м. Одеса) зареєстровано шлюб, про що 05.12.2023 вчинено актовий запис № 192 (а.с. 14)

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_8 встановлено, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 та його батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_3 (а.с. 21).

Таким чином, судом встановлено, що сторони у справі: позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 є рідними сестрою та братом та спадкоємцями до майна їх померлої матері ОСОБА_3 .

Відповідно до довідки Помічнянської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області №109 від 27.06.2024, померла ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 проживала та була зареєстрована у АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Померла виписана з вищевказаного будинку у зв`язку зі смертю. Народилася ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_9 в селі Гнатівка Добровеличківського району Кіровоградської області. Протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 у вищевказаному будинку зареєстрована і проживає ОСОБА_11 (а.с. 28).

Відповідно до акту, складеного громадянами ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , посвідченого депутатом Помічнянської міської ради Єріненко Н.М., підпис якої посвідчено міським головою ОСОБА_15 , покійна ОСОБА_3 , 1951 року народження, яка опинилася в складних життєвих обставинах, була онкопацієнткою з порушеннями опорно-рухового апарату та через порушення функцій організму не могла рухатися та обслуговувати себе, дійсно мала постійний догляд від ОСОБА_1 , яка являється її дочкою (а.с. 27).

07.08.2024 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Левітчук Г.Б. про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом до якої входить житловий будинок по АДРЕСА_1 (а.с 51).

07.08.2024 позивач отримала від нотаріуса постанову (про відмову у вчиненні нотаріальних дій) від 07.08.2024 заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про правона спадщину за заповітом ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини за заповітом (а.с. 51).

Частиною першоюстатті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зістаттею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України ).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина першастатті 1270 ЦК України).

За приписами частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування, які знайшли своє відображення у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першоїстатті 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо); вживають заходів щодо охорони спадкового майна; видають свідоцтва про право на спадщину.

На нотаріусів може бути покладено вчинення інших нотаріальних дій згідно із законом (частина друга статті 34 Закону України «Про нотаріат»).

Предметом спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки остання після смерті своєї матері, будучи її спадкоємцем за заповітом, пропустила строк для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, ОСОБА_1 вказувала, що проживала разом з матірю та доглядала за нею, оскільки мати була онкохфорою. Після смерті матері ОСОБА_1 була у хворобливому стані і проходила стаціонарне лікування. На думку позивача, зазначені обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, до того ж пропуск строку є незначним.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно із пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженогоНаказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок № 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку №296/5).

Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення спадкоємців про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження № 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18 (провадження № 61-14962св19).

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача ОСОБА_1 , як спадкоємця майна померлої ОСОБА_3 , а також наведені позивачем причини, які є об`єктивними та істотними, враховуючи визнання позову відповідачем ОСОБА_2 , суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Його тривалість необхідно визначити у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для подання такої заяви.

Щодо розподілу судових витрат.

За змістом ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на сторону відповідача.

Враховуючи те, що позивач у своїй позовній заяві не зазначила про відшкодування понесених нею судових витрат, суд дійшов висновку про покладення цих витрат на позивача.

Керуючись статтями 15, 16,1261,1270,1272 ЦК України, статтями 10, 12, 13, 81, 141, 206, 211, 247,263,265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком на 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін :

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка та жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець та житель АДРЕСА_3 .

Суддя Таїсія СОЛОНЕНКО