Єдиний унікальний номер 448/1890/24
Провадження № 2/448/678/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21.10.2024 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Яксманицький Роман Степанович про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 і ОСОБА_2 звернулися до суду із вищевказаним позовом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без рух з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Згідно статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У прохальній частині позивачі заявляють наступні позовні вимоги:

- визнання за позивачкою ОСОБА_1 права власності на 1/5 частку житлового будинку АДРЕСА_1 ;

- визнання за позивачкою ОСОБА_3 права власності на 3/5 частки житлового будинку АДРЕСА_1 ;

- визнання за позивачем ОСОБА_2 права власності на 1/5 частку житлового будинку АДРЕСА_1 .

Таким чином, позивачами заявлено три вимоги майнового характеру.

Відповідно до ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Згідно ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1211,20 гривень.

Згідно п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Отже, позивачкою ОСОБА_3 заявлено вимогу про визнання права власності на 3/5 частки житлового будинку, а позивачами ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про визнання права власності по 1/5 частки у вищевказаному будинковолодінні, що від загальної вартості будинку, яка складає 339500грн., - становить 203700 грн. і 67900 грн. відповідно.

Один відсоток від вартості майна, на яке претендує позивачка ОСОБА_3 складає 2037 грн. і 679 грн. - для позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 відповідно. Отже, при зверненні до суду із вказаним позовом, позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 мали б сплатити судовий збір в розмірі по 1211,20 грн., тобто 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки вартість майна на які претендують останні є меншою від 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а позивачка ОСОБА_3 2037 грн.

До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору позивачкою ОСОБА_3 в розмірі 2073,67 гривень, а позивачами ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на суми 691,22 грн. кожним.

Разом з тим, враховуючи наведену вище норму Закону України «Про судовий збір» позивачам ОСОБА_1 і ОСОБА_2 необхідно доплатити судовий збір в сумі 519,98 грн. кожному (1211,20-691,22), про що до суду надати відповідні платіжні документи.

Отже, недоліки мають бути усунуті шляхом надання оригіналів платіжного документа про сплату судового збору в зазначеному розмірі за наступними реквізитами, які опубліковані на офіційному сайті - веб-адреса сторінки: «Отримувач коштів ГУК Львiв/Мостиська тг/22030101; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); МФО 899998; рахунок отримувача UA0013807; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом __________(ПІБ чи назва установи, організації позивача) Мостиський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа)».

Вищезазначені обставини позбавляють можливості суд вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації R (81) 7 Комітету міністрів державам?членам стосовно шляхів полегшення доступу до правосуддя від 14.05.1981 року та практика Європейського суду з прав людини (зокрема рішення від 19.06.2001 року «Креуз проти Польщі») не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, а стороні позивача необхідно надати строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Яксманицький Роман Степанович про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 (п`яти) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без рухута роз`яснити, що у випадку виконання ними у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачам.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В.Кічак