Номер провадження 2/754/4704/24
Справа №754/9744/24
РІШЕННЯ

Іменем України

15 жовтня 2024 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Улезко О.О.

за участю представниці позивачів ОСОБА_1 ,

за участю представниці відповідача ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації

про визнання права на приватизацію житлового приміщення,

У С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивачів

1.У липні 2022 року позивачі звернулася до суду з цим позовом до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, просили суд:

-визнати незаконною відмову органу приватизації в приватизації квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , громадянам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ;

-зобов`язати орган приватизації прийняти рішення про приватизацію цієї квартири за позивачами відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

2.Позов обґрунтовано порушенням права на приватизацію житлового приміщення внаслідок відмови органу приватизації передати у приватну власність квартиру з підстав відсутності (втрати) ордеру на жиле приміщення, дублікат якого неможливо оформити.

3.У підготовчому засіданні 18 вересня 2024 року представниця позивачів, враховуючи заперечення відповідача, подала заяву про уточнення позовних вимог, не змінюючи підстави та предмет позову. Зокрема, уточнення стосуються правильної назви орган приватизації - Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Стислий виклад позиції відповідача

4.Відповідач позов не визнав, посилаючись на пункт 18 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, який затверджено наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16.12.2009 № 396, інформаційну картку адміністративної послуги - оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло, затвердженої розпорядженням Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, відповідно до якого для оформлення про право власності вимагається копія ордера на жиле приміщення.

РУХ СПРАВИ, КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

5.22 липня 2024 року суд постановив ухвалу відкриття провадження у справі.

6.18 вересня 2024 року суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

7.15 жовтня 2024 року суд оголосив вступну та резолютивну частини судового рішення.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

8.У квартирі АДРЕСА_2 проживають та зареєстровані ОСОБА_3 - з 10 липня 1985 року (копія паспорту серія НОМЕР_1 ), її син - ОСОБА_4 з 31 січня 1989 року (копія паспорту серія НОМЕР_2 ) та мати її мати ОСОБА_5 з 13 листопада 1977 року (копія паспорту серія НОМЕР_3 ).

9.Ці ж обставини підтверджуються довідкою про склад сім`єю ізольованої квартири (однокімнатного будинку), що виданий КП «Керуюча компанія житлового фонду Деснянського району м. Києва» від 20.09.2023 № 103, витягом від 20.09.2023 № 9944135 з Реєстру територіальної громади про зареєстрованих осію у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , а також інформацією про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи за відомостями Відділу з питань реєстрації місяця проживання/перебування фізичних особі Деснянської РДА. Єдина розбіжність між відомостями з паспорту та відомостями Відділу з питань реєстрації місяця проживання/перебування фізичних особі Деснянської РДА це дата реєстрації ОСОБА_3 , а саме зазначено дві дати: 10 липня 1985 року та 13 листопада 1977 року. Така розбіжність немає істотного значення для вирішення спору у цій справі.

10.10 грудня 1996 року начальник ЖЕК № 301 видав довідку про те, що ОСОБА_5 дійсно прописана і проживає за адресою: АДРЕСА_1 . У цій же довідці зазначено, що ордер на житлову площу, який тривалий час зберігався в архівних документах відсутній.

11.Розпорядженням Ватутінської районної державної адміністрації від 16 жовтня 1998 року № 1365 «Про зміну умов договору найму житлових приміщень громадян Ватутінського району» за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 дозволено ЖЕК змінити договір найму трикімнатної квартири АДРЕСА_3 та укласти його із гр. ОСОБА_3 , склад сім`ї якої: вона, мати - ОСОБА_5 , батько - ОСОБА_6 , сестра - ОСОБА_7 , баба - ОСОБА_8 , син - ОСОБА_4 , за згодою всіх членів сім`ї (архівний витяг від 18.12.2023 № 722).

12.Відповідно до технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_4 від 07 жовтня 2020 року, що виготовлений ПП «Вечірня столиця» на замовлення ОСОБА_3 , загальна площа квартири -становить 61,3 кв.м, в тому числі житлова 44,9 кв.м.

13.Комунальний концерн «Центр комунального сервісу» повідомив ОСОБА_3 , що відсутні підстави для видачі завіреної копії ордеру на житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки у Концерну відсутній оригінал цього ордеру (лист від 05.11.2021 № 02/рц-21710).

14.Державний архів м. Києва повідомив ОСОБА_3 , що ордер та журнали реєстрації ордерів на отримання квартир громадянами на зберігання не надходили, тому неможливо надати ордер (або його копію) на житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (лист від 21.01.2022 № 068-068/Д-1496-121).

15.Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація повідомила ОСОБА_3 , при вселенні в надане жиле приміщення громадянин здає ордер в житлову -експлуатаційну організацію, а за її відсутності - відповідному підприємству, установі, організації. Ордери серії Б, видані громадянам на підставі розпоряджень про надання житлових приміщень, не знаходяться на зберіганні у Деснянській районній в місті Києві державній адміністрації, тому немає можливості надати копію ордеру (лист від 07.10.2022 № 102-10/Д-1330-811).

16.Начальник ЖЕД -301 повідомив ОСОБА_3 , що ордери серії Б не знаходяться на зберіганні ЖЕД -301, запропонував звернутися до КЦ «Центр комунального сервісу» (лист від 08.02.2023 № 02-20).

17.23 жовтня 2023 року Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація листом повідомила ОСОБА_3 , що 20 вересня 2023 року через ЦНАП надійшла її заява стосовно видачі свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Для виготовлення свідоцтва надається копія ордера на жиле приміщення, який відсутній, тому комплект документів повертається заявнику.

18.13 березня 2024 ОСОБА_3 повторно звернулась з заявою до КЦ «Центр комунального сервісу» про видачу оригіналу ордеру або належним чином завірену копію (заява від 13.03.2024, що надіслана цінним листом 00).

Суть спору

19.Родина пані Дубицької проживає в квартирі багато років, але втратила (не має копію) ордер на житло. Незважаючи на звернення до відповідних органів, відновити ордер не вдалося.

20.Сім`я бажає приватизувати квартиру, але отримує непряму відмову (повернення документів) органу приватизацію через відсутність ордера.

21.Суд має вирішити, чи є відсутність ордеру перешкодою для реалізації права на приватизацію, особливо з огляду на те, що сім`я доклала всіх зусиль для його відновлення, і втрачений він був не з вини позивачів.

22.Спір у справі стосується захисту права на приватизацію житлового приміщення за відсутності необхідного документа для цього - ордера.

ОЦІНКА СУДУ

23.Україна є соціальною, правовою державою, в якій найвищою соціальною цінністю визнається людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека; зміст і спрямованість діяльності держави в соціальній сфері визначають права і свободи людини та їх гарантії (статті 1, 3 Конституції України).

24.Одним із конституційних прав громадян є право на житло. Гарантіями здійснення цього права є обов`язок створення державою умов, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду; надання державою та органами місцевого самоврядування відповідно до закону житла безоплатно або за доступну плату(частини перша, друга статті 47 Конституції України).

25.Відповідно до частини другої статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

26.Громадяни мають право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, житлових приміщень у гуртожитках, які перебувають у власності територіальних громад (частина третя статті 9 Житлового кодексу України). Згідно зі статтею 345 ЦК України фізична особа може набути право власності на майно у разі приватизації державного та комунального майна у порядку, встановленому законом.

27.Закон України від 19 червня 1992 року№ 2482-XII «Про приватизацію державного житлового фонду» визначає правові основи приватизації житла як один зі способів набуття його у власність. Метою приватизації державного житлового фонду є створення умов для здійснення права громадян на вільний вибір способу задоволення потреб у житлі, залучення їх до участі в утриманні і збереженні існуючого житла та формування ринкових відносин (преамбула Закону).

28.Відповідно до цього Закону приватизація державного житлового фонду здійснюється шляхом його відчуження на користь громадян України у спосіб безоплатної передачі їм квартир (будинків), кімнат у гуртожитках з розрахунку санітарної норми 21 квадратний метр загальної площі на наймача і кожного члена його сім`ї та додатково 10 квадратних метрів на сім`ю, а також продажу надлишків загальної площі квартир (будинків) громадянам України, що мешкають в них або перебувають в черзі потребуючих поліпшення потребуючих поліпшення житлових умов (частина перша статті 1, частина перша статті 3).

29.Приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд. Передача квартир (будинків) у власність громадян здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання заяви громадянина. Передача житлових приміщень у гуртожитках у власність мешканців гуртожитків здійснюється відповідно до закону (частини перша, третя статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»).

30.Спори, що виникають при приватизації квартир (будинків) та житлових приміщень у гуртожитках, вирішуються судом (частина одинадцята статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»).

31.Органи приватизації, органи місцевого самоврядування не мають права відмовити мешканцям квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках у приватизації займаного ними житла, крім випадків, передбачених законом (частина одинадцята статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»).

32.Даний перелік підстав для відмови в приватизації квартири є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає (постанова Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 591/6623/16-ц). До них відноситься відсутність у особи права на приватизацію (частина друга статті 1 Закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків»), заборона приватизувати конкретне приміщення (частина четверта статті 1 Закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків», частина друга статті 2 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду») (пункт 44 постанови Верховного Суду від 09.08.2023 у справі № 523/20890/21).

33.Заперечення відповідача, що у даному випадку орган приватизації не відмовляв позивачам у приватизації квартири, а повернув документи без розгляду з підстав відсутності копії ордеру, що вимагається відповідно до пункту 18 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, який затверджено наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16.12.2009 № 396, суд відхиляє.

34.Суд, оцінюючи ці аргументи відповідача, виходить з того, що перелік підстав для відмови в приватизації квартири, наведений у Законі України «Про приватизацію державного житлового фонду», є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, і відсутність у заявників копії ордеру не є такою підставою. Орган приватизації за результатами розгляду заяв приймає рішення про передачу квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах у власність громадян або про відмову в приватизації квартири. Цей Закон не передбачає право органу приватизації повертати документи без прийняття рішення.

35.Вимога органу приватизації до заявників надати копію ордера на жиле приміщення, зважаючи на те, що при вселенні в надане жиле приміщення громадянин здає ордер у житлово-експлуатаційну організацію, а за її відсутності - відповідному підприємству, установі, організації; ордер зберігається як документ суворої звітності (пункт 72 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР), на що є посилання і у відповіді № 102-102/Д-811 від 07.10.2022, і всі вжитті позивачами заходи щодо пошуку цього ордеру були безуспішні, зводить нанівець гарантоване позивачам право на приватизацію майна. Така вимога є нереальною і призводить до фактичної відмови у здійсненні конституційного права на приватизацію, беручи до уваги те, що обставини законності вселення в квартири, проживання в ній протягом тривалого часу (більше 45 років), відповідачем не заперечуються.

36.За обставин цієї справи вимога надати копію ордера є надмірною і не відповідає вимогам Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

37.Незбереження ордеру, у випадку наявності усіх інших документів, не може бути перешкодою для реалізації громадянином права на приватизацію (постанова Верховного Суду від 13.03.2024 у справі № 679/1251/22).

38.Європейський суд з прав людини розглядав скаргу, пов`язану з порушенням права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у спорах про право на приватизацію житла. У цій справі заявники, що мали право на приватизацію, звернулися до національного суду після отримання неявної відмови органу приватизації. ЄСПЛ визнав, що реакція національних судів, яка полягала у вимозі надання негативної відповіді, причому у конкретній формі, означає, що право доступу до суду залежить від фактору, який перебуває повністю поза контролем заявників. Суд визнав, що за конкретних обставин справи і відсутності чіткого адміністративного регламенту заявники діяли добросовісно, відмова судів розглядати позови заявників щодо права на приватизацію не були пропорційними меті забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя. Тому ЄСПЛ дійшов висновку про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо права заявників на доступ до суду (рішення у справі «Нестеренко і Гайдуков проти Росії» Nesterenko et Gaydukov c. Russie , № 20199/14 та 20655/14, 24 жовтня 2017 року).

39.Суд у справі, що розглядається, доходить висновку, що позивачі не мають ефективних засобів правового захисту свого права на приватизацію окрім як звернення до суду з позовом. За відсутності чіткого нормативного правового регулювання щодо порядку оформлення дублікату ордеру, позивачі, які опинилися в безвихідній ситуації, діяли добросовісно: вчинили всі належні дії щодо пошуку цього ордеру, подали заяву до адміністративного органу (органу приватизації), а потім звернулися до суду після отримання неявної відмови (про повернення документів). Звернення до суду є виправданим у такій ситуації.

40.Відповідно до частин першої та другої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

41.Належним способом захисту в разі порушення права при приватизації майна є визнання безпідставної відмови органу приватизації передати у приватну власність таке майно з державного житлового фонду з покладенням обов`язку на останнього оформити приватизацію житлового приміщення, а не визнання права власності на таке майно (постанова Верховного Суду від 12.03.2020 у справі № 483/731/19).

42.Підсумовуючи викладене та беручи до уваги те, що позивачі мають право на приватизацію житла, в якому вони проживають тривалий час, і відсутність ордера не є безумовною перешкодою для реалізації цього права, особливо з огляду на те, що сім`я доклала всіх зусиль для його відновлення, і немає їхньої вини у тому, що цей ордер не зберігся, суд виснував, що відповідно конкретних обставин справи, рішення органу приватизації прийнято без обґрунтованих підстав, порушує право громадян на приватизацію квартири.

43.Тому, керуючись принципами верховенства права, справедливості та розумності, суд задовольняє позовні вимоги повністю.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП - НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_6 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ) до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (02225, м. Київ, просп. Червоної Калини, буд. 29, ) задовольнити повністю.

Визнати незаконною відмову органу приватизації Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в приватизації квартири громадянам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати орган приватизації Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації прийняти рішення про приватизацію квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде складено 22 жовтня 2024 року.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО