Справа № 539/4468/24
Провадження № 2-з/539/27/2024
УХВАЛА

21 жовтня 2024 року місто Лубни

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Пилипчука М. М.,

за участі секретаря судового засідання Крайсвітньої Н. М.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Лубенська державна нотаріальна контора, про забезпечення доказів до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Заява мотивована тим, що відповідно до договору позики від 19 січня 2017 року ОСОБА_1 передав у борг ОСОБА_2 у позику грошові кошти для поповнення обігових коштів Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАН» Хорольського МККДП». За договором позики видано боргову розписку, згідно з якою позичальник зобов`язався борг повернути до 18 січня 2019 року, проте свої зобов`язання останні не виконав, кошти та нараховані відсотки в обумовлений строк не повернув.

З ухвали Хорольського районного суду Полтавської області від 25 липня 2024 року у справі № 548/1638/24 заявник дізнався, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Хоролі Лубенського району Полтавської області. ОСОБА_1 звернувся до Лубенської державної нотаріальної контори з повідомленням про наявність у ОСОБА_2 заборгованості за вказаним договором позики та просив повідомити інформацію щодо спадкоємців боржника.

Листом від 22 серпня 2024 року державний нотаріус ОСОБА_3 рекомендувала надіслати належним чином оформлену претензію кредитора для долучення до матеріалів спадкової справи. Заявник 29 серпня 2024 року звернувся до нотаріальної контори з відповідною претензією. Державний нотаріус Іщенко Г. К. листом від 01 жовтня 2024 року повідомила ОСОБА_1 , що претензія кредитора зареєстрована у книзі обліку вхідних документів, в книзі обліку і реєстрації спадкових справ та долучена до матеріалів спадкової справи. Також нотаріус вказувала про неможливість надання інформації щодо спадкоємців божника.

Заявник вказував, що борг спадкоємцями боржника не сплачено. Водночас внаслідок відмови нотаріуса повідомити інформацію про спадкоємців боржника, видачу (не видачу) свідоцтва про право на спадщину, склад спадкового майна, частку кожного зі спадкоємців, які прийняли спадщину, ОСОБА_1 позбавлений можливості звернутися до суду з відповідним позовом.

На підставі викладеного ОСОБА_1 просив забезпечити докази шляхом витребування у Лубенської державної нотаріальної контори копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в тому числі дані спадкоємців, які прийняли спадщину ОСОБА_2 , розмір спадкового майна та частки спадкоємців у спадщині.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 жовтня 2024 року вказану заяву передано судді Пилипчуку М. М.

Згідно з частиною першою статті 118 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) заява про забезпечення доказів розглядається в судовому засіданні в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з особливостями, встановленими цією статтею.

Відповідно до частини третьої статті 118 ЦПК України заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

У судові засідання, призначені на 16 вересня 2024 року та 21 жовтня 2024 року заявник та заінтересована особа не з`явилися, про час, дату та місце розгляду скарги повідомлялися належним чином, тому суд вважає за можливе розглянути заяву про забезпечення доказів за відсутності учасників справи на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення доказів до подачі позову, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до копії розписки від 19 січня 2017 року ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_1 у борг грошові кошти у розмірі 650 000 дол. США для поповнення обігових коштів Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛАН» Хорольського МККДП» під 12 % річних, зобов`язався повернути позику та відсотки у строк до 18 січня 2019 року.

Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 25 липня 2024 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу. У зазначеній ухвалі вказано, що згідно з копією актового запису про смерть від 29 березня 2024 року № 147, виданого Хорольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Хоролі Лубенського району Полтавської області.

ОСОБА_1 звернувся до Лубенської державної нотаріальної контори з повідомленням від 07 серпня 2024 року, в якому вказував про укладення договору позики від 19 січня 2017 року, невиконання ОСОБА_2 боргових зобов`язань, суму неповернутих коштів, а також просив зареєструвати повідомлення, повідомити спадкоємців, які прийняли спадщину про наявність кредитора та необхідність погашення боргу у добровільному порядку у розмірі 31 753 901,40 грн, повідомити заявнику дані спадкоємців, які прийняли спадщину, з метою пред`явлення вимоги у порядку статті 1281 Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Згідно з роз`ясненнями державного нотаріуса Лубенської державної нотаріальної контори Іщенко Г. К. від 22 серпня 2024 року спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 відкрита в указаній нотаріальній конторі. Рекомендовано надіслати належним чином оформлену претензію кредитора для долучення до матеріалів спадкової справи. Роз`яснено зміст статті 8 Закону України «Про нотаріат».

ОСОБА_1 звернувся до Лубенської державної нотаріальної контори з претензією (вимогою) від 29 серпня 2024 року, в якій повідомив, що за ОСОБА_2 перед ним рахується борг за договором позики від 19 січня 2017 року у розмірі 31 753 901,40 грн, вимагав від спадкоємців боржника сплатити указаний борг.

Листом від 01 жовтня 2024 року державний нотаріус Лубенської державної нотаріальної контори Іщенко Г. К. повідомила про отримання зазначеної претензії кредитора, її реєстрацію в книзі вхідних документів за № 582/02-14 від 03 вересня 2024 року, книзі обліку і реєстрації спадкових справ 03 вересня 2024 року (порядковий № 938) та долучення до матеріалів спадкової справи № 120/2024, яка відкрита до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 Вказувала, що нотаріуси та інші посадові особи не можуть розголошувати відомості, які стали їм відомі у зв`язку з вчиненням нотаріальних дій; довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії, а також протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться у провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу; обов`язок дотримання нотаріальної таємниці поширюється також на осіб, яким про вчинені нотаріальні дії стало відомо у зв`язку з виконанням ними службових обов`язків; особи, винні в порушенні нотаріальної таємниці, несуть відповідальність у порядку, встановленому законом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частин першої та другої до статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною четвертою статті 84 ЦПК України визначено, що суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом (частини перша та друга статті 116 ЦПК України).

Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу (частина четверта статті 116 ЦПК України).

Відкриттю провадження передує подання позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ЦПК України.

Зокрема, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до відомостей, які повинні міститись в позовній заяві, зокрема це: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (пункт 3 частини третьої вказаної статті).

Встановлено, що нотаріус не повідомив позикодавця про коло спадкоємців, які прийняли спадщину, а також їх анкетні дані, заявнику не відома вказана інформація, тобто останній позбавлений можливості вказати в позовній заяві відповідача (відповідачів).

Крім того, в позовній заяві повинно бути викладено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Також зміст частини першої статті 1282 ЦК України визначає, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Проте внаслідок відмови нотаріуса повідомити інформацію про спадкоємців майна боржника, склад спадкового майна, частку кожного зі спадкоємців, які прийняли спадщину, ОСОБА_1 позбавлений можливості вказати в позовній заяві зміст та розмір позовних вимог.

Таким чином, позикодавець позбавлений можливості звернутись до суду з позовом до спадкоємців ОСОБА_2 , оскільки йому невідомо коло спадкоємців, розмір спадкового майна та частки спадкоємців у спадщині, і, як наслідок, позбавлений можливості звернутися із заявою про витребування доказів у порядку статті 84 ЦПК України в межах процедури відкритого судового провадження за його позовом.

Застосування принципу пропорційності при здійсненні судочинства вимагає такого тлумачення процесуального закону, яке б гарантувало особі право на судовий захист, зокрема звернення з позовною заявою до суду відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, оскільки держава не вправі обмежувати права особи, не маючи на меті захист суспільних інтересів.

Заявник не має змоги у позасудовому порядку одержати відповідні докази шляхом подачі заяви нотаріусу (до нотаріального архіву) про ознайомлення з ними.

Саме з метою визначення особи відповідача (відповідачів), через відсутність можливості самостійно з`ясувати цю інформацію, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про витребування відповідних доказів (відомостей) до подання позову, і вже за результатами отриманої інформації може вирішуватись питання щодо звернення до суду з позовом, оформленим відповідно до статей 175, 177 ЦПК України, зокрема, із зазначенням інформації щодо особи відповідача (відповідачів) та розміру позовних вимог.

Таким чином, підставами для забезпечення доказів є встановлення кола спадкоємців, які прийняли спадщину після померлого боржника, для захисту прав та інтересів позикодавця.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку щодо задоволення заяви про забезпечення доказів шляхом витребування у Лубенської державної нотаріальної контори копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у тому числі дані спадкоємців, які прийняли спадщину ОСОБА_2 , розмір спадкового майна та частки спадкоємців у спадщині.

На підставі викладеного, керуючись статтями 116-119, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви задовольнити.

Забезпечити докази шляхом витребування у Лубенської державної нотаріальної контори копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в тому числі дані спадкоємців, які прийняли спадщину ОСОБА_2 , розмір спадкового майна та частки спадкоємців у спадщині.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Роз`яснити заявнику, що він повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Копію ухвали для виконання надіслати до Лубенської державної нотаріальної контори.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М. М. Пилипчук