Справа № 523/6368/16-ц
Провадження №2/523/1627/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" жовтня 2024 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Кисельова В.К.,

при секретарі судового засідання Дзюба Г.І.

за участю представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 21 цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , Одеська міська Рада до ОСОБА_5 , правонаступником якої є ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на вступ у спадщину, визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Підстави заявлених позовних вимог та рух справи.

В травні 2016р. до Суворовського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_3 з позовом до ОСОБА_5 про визначення додаткового строку на вступ у спадщину, визнання права власності на спадкове майно. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що він у період з 2001 року до 2013 року опікувався ОСОБА_6 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

Часто навідувати її він не мав змоги, один раз у декілька місяців намагався заїхати до неї. При цьому йому не завжди вдавалось застати її вдома, оскільки інколи вона гостювала у своєї сестри ОСОБА_5 .

Останній раз він бачив ОСОБА_6 в липні 2014 року та, маючи ключі від квартири АДРЕСА_2 , неодноразово навідувався до її квартири, проте вдома її не було. Від сусідів йому стало відомо, що вона переїхала до своєї сестри ОСОБА_5 .

Так як точної адреси проживання ОСОБА_5 він не знав, відвідати ОСОБА_6 та впевнитися у її доброму самопочутті не міг.

У березні 2016 року, вчергове відвідуючи квартиру ОСОБА_6 , він дізнався про те, що вона склала заповіт, відповідно до якого заповіла йому належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_2 .

Після звернення до органів реєстрації актів цивільного стану з пред`явленням заповіту йому стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла, про що йому було видано дублікат свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , від 01 квітня 2014 року.

Зазначена квартира належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло від 29 травня 2000 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради.

За результатом звернення до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Зілковської К. Л. із заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_3 отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 квітня 2016 року № 126/02-31 через пропуск строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_3 вважає, що ОСОБА_5 навмисно приховала від нього факт смерті ОСОБА_6 , оскільки знала про наявність заповіту на його ім`я та планувала вступити у спадщину, дочекавшись пропуску ним строку на її прийняття.

Оскільки про смерть та заповіт ОСОБА_6 йому стало відомо лише у березні 2016 року, він вважає, що наявні підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_3 на підставі статі 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, так як строк на прийняття спадщини пропущено ним з поважних причин.

Також на підставі статті 392 ЦК України він просив суд визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заповітом. (Т.1, а.с. 2-3, 67)

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеса від 09 серпня 2017 року позов ОСОБА_3 задоволено частково. Визнано за ОСОБА_3 право власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 , у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У іншій частині позовних вимог відмовлено. (Т.1, а.с. 189-190)

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року залучено до участі в справі в якості позивачів ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , як правонаступників ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також в якості відповідача ОСОБА_2 , як правонаступника ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . (Т.2, а.с. 203-204)

Постановою Одеського апеляційного суду від 05 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_8 , представника ОСОБА_5 , правонаступником якої є ОСОБА_2 , залишено без задоволення, рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 09 серпня 2017 року залишено без змін. (Т.3., а.с.19-24)

Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.10.2022р. рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 09 серпня 2017 року та постанову Одеського апеляційного суду від 05 травня 2021 року було скасовано, а справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції. (Т.2, а.с.147-147)

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 21.11.2022р. судом було відкрито загальне провадження у справі. (Т.4., а.с. 3)

В процесі розгляду справа стало відомо, що правонаступник позивача - ОСОБА_3 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

20.03.2024р. до суду надійшов лист з Приморської державної нотаріальної контори у м. Одесі №472с/01-16 від 27.02.2024р. з якого убачається, що після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 спадкова справа не заводилась.

Ухвалою суду від 25 березня 2024р. було залучено замість померлого правонаступника позивача - ОСОБА_7 - Одеську міську Раду ( м. Одеса, Думська площа б. 1).

Ухвалою суду від 27.05.2024р. прийнято до розгляду змінену редакцію позовних вимог ОСОБА_4 , як правонаступника ОСОБА_3 , співпозивач Одеська міська Рада, як правонаступник ОСОБА_7 до ОСОБА_5 , правонаступником якої є ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на вступ у спадщину, визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до нової редакції позовних вимог ОСОБА_4 , як правонаступник ОСОБА_3 просив:

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

Визнати за ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_2 у порядку спадкування після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Ухвалою суду від 30.09.2024р. суд закрив підготовче судове засідання та призначив розгляд справи по суті.

Пояснення сторін в судовому засіданні.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 адвокат Завальнюк Дмитро Юрійович просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

ОСОБА_2 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки ОСОБА_3 знав про смерть ОСОБА_6 , однак не скористався своїм правом на подання заяви про прийняття спадщини, а отже пропустив строк для її прийняття. Він вважає, що були відсутні об`єктивні, непереборні та істотні труднощі, які не надавали можливості подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Представники Одеської міської Ради в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Встановлені судом обставини справи та відповідні правовідносини.

Так, у судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_7 померла ОСОБА_6 , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Одесі реєстрації служби Одеського міського управління юстиції складено актовий запис про смерть №8970 від 02.09.2014 року.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 30.7 кв.м., житловою площею 12.5 кв.м., що належала ОСОБА_6 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 29.05.2000 року управлінням ЖКГ виконкому Одеської міськради.

З матеріалів справи убачається, що у вищевказаній квартирі була зареєстрована та проживала лише ОСОБА_6 (Т.1., а.с. 29)

За свого життя ОСОБА_6 склала заповіт, посвідчений ОСОБА_9 , державним нотаріусом восьмої Одеської державної нотаріальної контори 18.02.2003 року, за реєстровим №1-709, відповідно до якого заповіла належну їй на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_2 , позивачу у справі, ОСОБА_3 .

ОСОБА_5 , є рідною сестрою померлої ОСОБА_10 по матері ОСОБА_11 , що підтверджується дублікатом свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 24.12.2015 року та архівною довідкою від 28.08.2015 року, виданою Державним архівом Одеської області.

22.01.2016 року, приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Зілковською К.Л., за заявою ОСОБА_5 , було зареєстровано спадкову справу за №02/2016. (Т.1., а.с. 26)

Рішенням Київського районного суду м.Одеси від 03.11.2015 року, встановлено факт постійного проживання ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , за адресою АДРЕСА_4 на момент відкриття спадщини, а саме на день смерті ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7 . (Т.1., а.с. 31)

Таким чином, ОСОБА_5 є спадкоємицею другої черги за законом, яка з урахуванням факту наявності заповіту, в силу приписів ч.3 ст.1268 ЦК України та ч.2 ст.1270 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину з моменту неприйняття її спадкоємцем за заповітом.

12.04.2016 року до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Зілковської К.Л. також звернувся ОСОБА_3 , із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Постановою приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Зілковської К.Л. від 19.04.2016 року ОСОБА_3 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з підстав спливу строку для прийняття спадщини, а також не подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на нерухоме майно. (Т.1,а.с. 51)

Правові підстави ухваленого рішення.

Так предметом позовних вимог є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 та визнання права власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заповітом.

Заперечуючи проти позову, відповідач посилалася на те, що позивач не довів поважності причин пропуску ним строку для прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви або ці обставини суд визнав поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 та Верховним Судом у постановах від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20).

З урахуванням наведеного якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У позовній заяві ОСОБА_3 зазначав, що він не проживав зі спадкодавцем, не знав про наявність заповіту, а нотаріус не вчиняв дій щодо розшуку і повідомлення його як спадкоємця за заповітом, про існування заповіту йому стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту та повідомляє про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_7 померла ОСОБА_6 , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Одесі реєстрації служби Одеського міського управління юстиції складено актовий запис про смерть №8970 від 02.09.2014 року.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, згідно з вимогами ч. 1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємці ОСОБА_6 повинні були подати заяву про прийняття спадщини в строк до 01.03.2015р..

Однак спадкова справа була заведена приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Зілковською К.Л., за заявою ОСОБА_5 , тільки 22.01.2016 року. (Т.1., а.с. 26)

Отже після відкриття спадкової справи нотаріус, згідно 2.2 та 3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 повинна була вчинити дії, пов`язані з повідомленням спадкоємців.

В свою чергу, в матеріалах спадкової справи відсутні відомості про вчинення нотаріусом будь-яких дій, направлених на повідомлення ОСОБА_3 , як спадкоємця за заповітом.

В судовому засіданні представником позивача доведено, що ОСОБА_3 не знав про наявність заповіту на його ім`я.

Крім того, суд зауважує, що позивач не є близьким родичем померлої ОСОБА_6 , а отже без наявності відомостей про існування заповіту на його ім`я, його звернення із заявою про прийняття спадщини було недоцільним.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Крім того, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини за заповітом потрібно також враховувати такий фундаментальний принцип спадкового права, як свобода заповіту.

Верховний Суд неодноразово наголошував, зокрема у постановах від 09 червня 2022 року в справі № 369/1913/17 (провадження № 61-12004св21), від 20 липня 2022 року в справі № 461/2565/20 (провадження № 61-21209св21), про те, що свобода заповіту як принцип спадкового права включає серед інших елементів також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що ОСОБА_3 строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин.

В процесі розгляду справи, а саме під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції стало відомо про те, що первісні сторони у справі, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер, а ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 20 березня 2019 року зупинено провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 20 березня 2019 року витребувана копія спадкової справи відносно майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 10 липня 2019 року витребувана копія спадкової справи відносно майна ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

04 липня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшла копія спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

24 липня 2019 року також на адресу апеляційного суду надійшла копія спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З вищевказаних копії спадкових справи убачається, що ОСОБА_4 , ОСОБА_7 звернулися до приватного нотаріуса Ланіної В.І. з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , інших спадкоємців після його смерті не має.

Окрім того, було встановлено, що ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Зілковської К.Л. з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , інших спадкоємців після її смерті не має.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року залучено до участі в справі в якості позивачів ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , як правонаступників ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також в якості відповідача ОСОБА_2 , як правонаступника ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . (Т.2, а.с. 203-204)

В процесі розгляду справа стало відомо, що правонаступник позивача - ОСОБА_3 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

20.03.2024р. до суду надійшов лист з Приморської державної нотаріальної контори у м. Одесі №472с/01-16 від 27.02.2024р. з якого убачається, що після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 спадкова справа не заводилась.

Ухвалою суду від 25 березня 2024р. було залучено замість померлого правонаступника позивача - ОСОБА_7 - Одеську міську Раду ( м. Одеса, Думська площа б. 1).

Однак Одеська міська Рада жодних пояснень щодо позовних вимог не подавала, відомості щодо подачі заяви або позову про визнання спадщини відумерлою, що залишилась після ОСОБА_7 до суду не подавала.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що надати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_10 , в особі правонаступника ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ), додатковий строк у три місяця для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 дати набранням рішення законної сили.

В той же час, суд вважає, що позовні вимоги про визнання за ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_2 у порядку спадкування після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Так відповідно до роз`яснень, викладених в абзаці другому пункту 23 постанови Пленумом Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», судам роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Таким чином, зверненню до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно мало передувати вирішення питання про видачу позивачу нотаріусом або органом чи службовою особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину або відмова у видачі такого свідоцтва.

У разі задоволення позовної вимоги про визначення позивачу додаткового строку на вступ у спадщину, він повинен звернутися до нотаріуса з відповідною заявою, і лише в разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про спадщину за заповітом звертатися до суду з позовною вимогою про визнання права власності на спадкове майно.

На підставі викладеного, в даному випадку вирішення питання про визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є передчасним.

Керуючись ст. ст. 2,5,10,12,258,259,263-265,268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , Одеська міська Рада до ОСОБА_5 , правонаступником якої є ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на вступ у спадщину, визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.

2. Надати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_10 ,

в особі правонаступника ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ),

додатковий строк у три місяця для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7

з дати набранням рішення законної сили.

3. Позовні вимоги ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , Одеська міська Рада до ОСОБА_5 , правонаступником якої є ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-ти денний строк з дня отримання повного тексту рішення.

Повний текст рішення буде складено та підписано у десятиденний строк з дати проголошення рішення суду.

Суддя: В.К. Кисельов

Повний текст рішення складено та підписано 16.10.2024