Справа №752/4577/23
Провадження №2/752/1054/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Жанни Іванівни у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

21.10.2024 третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про відвід головуючого судді у справі №752/4577/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності.

Заява обґрунтована тим, що існують обставини необґрунтованого та безпідставного позбавлення її судом у складі головуючої судді Кордюкової Ж.І. можливості реалізації процесуальних прав, а саме: подавати докази, заяви, клопотання та надавати пояснення у справі №752/4577/23 у всіх випадках, натомість можливість реалізації процесуальних прав представнику позивача суд надає в повному обсязі, що викликає сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Кордюкової Ж.І.

Судом не розглянуті та не вирішені її клопотання про повернення відзиву представника позивача адвоката Верес М.О. без розгляду, клопотання про надання пояснень шляхом допиту її як свідка.

Однак абсолютно всі клопотання представника позивача судом задоволені та розглянуті.

В ухвалі Голосіївського районного суду міста Києва від 25.09.2024 про призначення судової технічної експертизи зазначено, що вона не заперечувала проти задоволення клопотання, однак це твердження суду є неправдивим, оскільки вона заперечувала проти задоволення клопотання.

Все вищеперераховане сприймається заявником як особиста зацікавленість судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Ж.І. у розгляді цивільної справи №752/4577/23.

Просила задовольнити заяву про відвід судді.

Дослідивши заяву, суд встановив наступне.

В провадженні суду знаходиться цивільна справа №752/4577/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності.

18.03.2024 судом у складі головуючого судді Кордюкової Ж.І. було постановлено ухвалу про прийняття до свого провадження цивільної справи №752/4577/23.

25.09.2024 судом у складі головуючого судді Кордюкової Ж.І. було постановлено ухвалу про задоволення клопотання представника позивача адвоката Варес М.О. про витребування доказів та призначення судової експертизи, якою витребувано у ОСОБА_1 оригінал боргової розписки, написаної власноруч ОСОБА_4 ОСОБА_1 про отримання в борг коштів в сумі 37 000 доларів, датованої 15.07.2015 та зобов`язано ОСОБА_1 надати оригінал зазначеної боргової розписки від 15.07.2015 безпосередньо до суду у строк до 24.10.2024.

Частиною 3 ст. 39 ЦПК України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частинами 1-3, 8, 11 ст. 40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Суд, з урахуванням вищезазначених норм, вважає за можливе розглянути заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 про відвід головуючому судді по справі №752/4577/23 без повідомлення учасників справи.

Враховуючи те, що підготовче засідання у даній справі призначено на 24.10.2024 та те, що заява про відвід судді надійшла до суду 21.10.2024, суд приходить до висновку про те, що вказану заяву про відвід подано за 2 робочі дні до судового засідання і така заява підлягає розгляду судом, що розглядає справу, в порядку, визначеному ч. 3 ст. 40 ЦПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Частиною 1 ст.36 ЦПК України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд зауважує, що третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет позову ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді з порушенням строку, визначеного ч. 3 ст. 39 ЦПК України.

Відвід головуючому судді третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 обґрунтувала тим, що у неї є сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, оскільки судом не нерозглянуті та не вирішенні її клопотання про повернення відзиву представника позивача без розгляду, клопотання про надання пояснень шляхом допиту її як свідка, натомість абсолютно всі клопотання представника позивача судом задоволенні та розглянуті, а також тим, що в ухвалі Голосіївського районного суду міста Києва від 25.09.2024 про призначення судової технічної експертизи зазначено, що вона не заперечувала проти задоволення клопотання, однак це твердження суду є неправдивим, оскільки вона заперечувала проти задоволення клопотання.

Аналізуючи доводи ОСОБА_1 , суд відзначає, що заява про відвід не містить визначених процесуальним законом підстав для відводу головуючого судді у цій справі.

Суд відзначає, що жодних доказів будь-якої упередженості суду по відношенню до ОСОБА_1 не надано.

На думку суду, заявниця надає суб`єктивну оцінку діям головуючого судді, які ґрунтуються лише на припущеннях і об`єктивно нічим не підтверджуються, по суті заявниця не погоджується з процесуальними рішеннями судді.

Суд наголошує, що не може бути підставою для відводу судді незгода учасника справи з процесуальними рішеннями судді чи невчиненням процесуальних дій, які, на її думку, суддя повинна вчинити. В такому випадку сторона, яка не погоджується з процесуальними рішеннями чи діями судді, не позбавлена права оскаржити їх окремо від рішення суду чи разом з рішенням суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку та строки, визначені ЦПК України.

Викладене дає підстави зробити висновок про відсутність визначених процесуальним законом підстав для відводу головуючого судді у цій справі, оскільки заявлена заява про відвід не містить посилань на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі судді у розгляді цієї цивільної справи, відповідно до статей 36, 37 ЦПК України.

При цьому слід зазначити, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд.

За таких обставин приходжу до висновку про необґрунтованість заяви, що має наслідком відмову у її задоволенні.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Жанни Іванівни по справі №752/4577/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет позову, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена 22.10.2024.

Суддя Ж. І. Кордюкова