Провадження №: 2/755/9275/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"23" жовтня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Перевіривши матеріали позовної зави та долучених до неї документів, судом встановлено такі недоліки.

Позовна заява не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України.

Згідно із пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із частиною другою статті 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позивачем у позовній заяві зазначено адресу місця реєстрації відповідача:

АДРЕСА_1 .

Частиною шостою статті 187 ЦПК України встановлено, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до частин восьмої, дев`ятої статті 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру. Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 11 жовтня 2024 року № 841669 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

У позовній заяві позивач вказує, що підсудність даного позову визначено Дніпровському районному суду міста Києва в порядку частини другої статті 28 ЦПК України, за своїм місцем проживання, оскільки на її утриманні знаходиться малолітня дитина.

Відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 23 жовтня 2024 року № 862483, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_2 , до позовної заяви долучено довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 20 квітня 2022 року № 3004-, відповідно до якою фактичним місцем проживання/перебування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є:

АДРЕСА_3 .

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 11 жовтня 2024 року

№ 841672, відомостей про зареєстроване місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не встановлено.

Згідно з інформацією з Електронного реєстру територіальної громади міста Києва «ГІОЦ/КМДА» від 22 жовтня 2024 року про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в ІТС «Реєстр територіальної громади міста Києва» за введеним запитом такої людини не знайдено.

При цьому, позивачем до позову не долучено доказів, які б підтверджували факт проживання спільної малолітньої дитини сторін ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з матір`ю та її перебування на утриманні матері, що не дає підстав для визначення альтернативної підсудності даного позову в порядку частини другої статті 28 ЦПК України.

Зазначені недоліки є суттєвими, оскільки розгляд справи з порушенням правил про підсудність є безумовною підставою для скасування рішення у справі.

Крім того, наявність даних недоліків позовної заяви у сукупності позбавляє суд можливості забезпечити процесуальні права відповідача відповідно до статей 43, 49, 130 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу слід надати додаткові відомості про місце проживання дитини для визначення альтернативної підсудності даного позову відповідно до частини другої статті 28 ЦПК України.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - два дні з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подання суду відповідних документів і відомостей у письмовому виді.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова