Справа № 397/922/23
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення заяви без розгляду

22.10.2024 сел. Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Максимовича І.В.,

за участю секретаря судового засідання - Рум`янцевої О.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Олександрівська державна нотаріальна контора Кіровоградської області, про визнання заповіту недійсним,

У С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом в якому просить визнати недійсним заповіт від 26.10.2021 за реєстром №580, посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Котляренко Ю.І., згідно якого ОСОБА_3 заповів відповідачці все своє майно. Також просить стягнути з відповідачки судовий збір та витрати на проведення експертизи.

Ухвалою судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимовича І.В. від 14.09.2024 дану справу прийнято до свого провадження та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження (а.с.20-22).

Ухвалою суду від 15.11.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.52-53).

В судове засідання позивачка повторно не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 16, 55, 69, 79, 99-100, 113, 114-115). Про причини неявки суд не повідомила.

В судове засідання відповідачка та її представник не з`явилися, представник надав заяву і клопотання про розгляд справи без їх участі та залишення позову без розгляду в зв`язку з неодноразовою неявкою позивача в судове засыдання (а.с.116, 117).

У зв"язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснено без фіксування судового процесу.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 43, ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Покладення на позивача процесуальних обов`язків обумовлено як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, а тому саме позивач має продемонструвати свій інтерес у якнайскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Аналогічного висновку дійшов Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06 від 16 лютого 2017 року, вказавши, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до п. п. 1-5 ч. 2, ч.5 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Із цими нормами кореспондуються положення ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивачка повторно не з`явилася в судове засідання, про місце день та час розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 16, 55, 69, 79, 99-100, 113, 114-115), про причини своєї неявки суд не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності не подала.

Враховуючи вище викладене, суд визнає неявку позивачки у судове засідання з неповажних причин, оскільки за весь час знаходження справи в провадженні суду, позивачкою не вчинено жодної дії щодо дізнання стадії розгляду справи, руху по справі, причин неодноразового виклику в судове засідання.

Крім того, позивачка, яка переважно найбільш зацікавлена у розгляді справи, повинна демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Натомість позивачкою проігноровані повідомлення суду про явку в судові засідання.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне позов залишити без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивачки.

При цьому суд зазначає, що позивачка не позбавлена можливості повторного звернення з даним позовом до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.43, 44, 223, 257, 260-261, 353-354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Олександрівська державна нотаріальна контора Кіровоградської області, про визнання заповіту недійсним, залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя: І.В. Максимович