КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа № 761/5957/21
Апеляційне провадження
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

при секретарі Кононовій Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 21 грудня 2023 року (суддя Сіромашенко Н.В.) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», треті особи: приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчик Володимир Вікторович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клітченко Оксана Анатоліївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

встановив:

у лютому 2021 року позивачка звернулась до суду з позовом про визнання виконавчого напису, вчиненого 29 листопада 2019 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Колейчиком В.В., зареєстрований в реєстрі за № 6110, таким, що не підлягає виконанню.

Мотивуючи позовні вимоги, позивачка зазначала, що виконавчий напис був вчинений поза межами ч. 1 ст. 88 Закону України «Про нотаріат», так як відсутні докази, що підтверджують безспірність заборгованості, а нарахування процентів є незаконним.

Позивачка стверджувала, що між нею та ТОВ «Вердикт Капітал» відсутні будь-які договірні відносили і вона не укладала з товариством або будь-якою іншою фінансовою установою кредитних договорів, а виконавчий напис вчинений нотаріусом, який був позбавлений ліцензії на заняття нотаріальною діяльністю.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 квітня 2021 року відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання було призначене на 19 серпня 2021 року.

13 травня 2021 року позивачка направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, яка отримана судом 24 травня 2021 року (с.с.37).

У подальшому судове засідання неодноразово відкладалося, ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 23 січня 2023 року, явку позивачки у судове засідання визнано обов`язковою, судове засідання відкладено на 5 липня 2023 року, про що позивачка була повідомлена судовою повісткою, яку отримала 27 червня 2023 року (с.с.77).

1 липня 2023 року позивачка направила до суду письмові пояснення, отримані

судом 3 липня 2023 року, в яких вона відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України заявила клопотання про розгляд даної справи за її відсутності (с.с.84-88).

У судове засідання, призначене на 5 липня 2023 року, учасники справи не з`явилися, у зв`язку із чим судове засідання було перенесено на 21 грудня 2023 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 21 грудня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Позивачка зазначає, що вона не була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, судових повісток не отримувала, а висновок суду про те, що вона не заявляла клопотання про розгляд справи у її відсутність, не відповідає дійсності, оскільки ще у липні 2023 року вона подала до суду додаткові письмові пояснення, у яких заявляла таке клопотання.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Позивачка ОСОБА_1 про день та час розгляду апеляційної скарги повідомлялась за наявною у матеріалах справи адресою, однак судова повістка-повідомлення повернулась до апеляційного суду без вручення з відміткою листоноші «адресат відсутній за вказаною адресою» (с.с.156-157).

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Матеріали справи не містять іншої адреси місця проживання або місця знаходження позивачки ОСОБА_1 .

Крім того, судова повістка-повідомлення направлена на електронну пошту ОСОБА_1 та нею отримана 17 вересня 2024 року (с.с.155).

Відповідач ТОВ «Вердикт Капітал» про день та час розгляду апеляційної скарги повідомлялось шляхом направлення судової повістки-повідомлення до електронного кабінету в системі «Електронний суд», яка була доставлена 28 серпня 2024 року (с.с.151).

Виходячи з вищезазначених норм процесуального права, учасники справи вважаються належним чином повідомленими про день та час апеляційного розгляду, у судове засідання не з`явились, клопотань про його перенесення не подали, тому відповідно до положень ст. 372 ЦПК України колегія суддів провела судовий розгляд у їх відсутність.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка, явка якої у судове засідання була визнана обов`язковою, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, повторно не з`явилася у судове засідання, від неї не надійшла заява про розгляд справи у її відсутність.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до статті 15 ЦК Україникожна особа має право на захист свого

цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 16 ЦК України врегульовує захист цивільних прав та інтересів судом та передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст.257 ЦПК України.

Згідно п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до довідки від 5 липня 2023 року, складеної секретарем судового засідання, учасники справи у судове засідання в даній справі, призначене на цей день о 11:30 год. не з`явилися. Розгляд справи перенесено на 13:00 год. 21 грудня 2023 року (с.с.89).

В матеріалах справи міститься копія судової повістки про виклик до суду ОСОБА_1 на 21 грудня 2023 року, сформованої у автоматизованій системі документообігу суду 24 жовтня 2023 року, однак відсутні відомості як про направлення судової повістки, так і про отримання позивачкою вказаної повістки засобами поштового зв`язку. При цьому вказана копія повістки не містить застереження про обов`язковість явки ОСОБА_1 у судове засідання та попередження про наслідки неявки у судове засідання (с.с.90).

Також в матеріалах справи міститься довідка про доставку 24 жовтня 2023 року SMS-повідомлення ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 наступного змісту: «Шевченківський райсуд м. Києва, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, т. . Викликається ОСОБА_1 як позивач на 13:00 21.12.2023, зал 614, справа 761/5957/21, відповідач: ТОВ «Вердикт Капітал», суддя Сіромашенко Н.В. Наслідки неявки - ст. 223 ЦПК.» (с.с.95).

Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно норм чинного процесуального права, належним повідомленням сторони про день та час розгляду судової справи, є дотримання вимог статей 128та 130 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку

обов`язковою.

Частиною 3 статті 128 ЦПК Українивизначено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно частини 13 статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Разом з цим, у матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про отримання судових викликів за допомогою засобів мобільного зв`язку.

Як вже зазначалося вище, матеріали справи не містять відомостей про направлення судової повістки про виклик ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 21 грудня 2023 року, поштовим зв`язком або до її електронного кабінету в системі «Електронний суд».

За таких обставин, на день постановлення ухвали про залишення позову без розгляду, суд не мав доказів належного повідомлення позивачки про судове засідання, призначене на 21 грудня 2023 року, а відтак судом безпідставно зроблений висновок про повторну неявку позивачки у судове засідання 21 грудня 2023 року, тому суд не мав правових підстав для залишення позову без розгляду.

Також суд безпідставно зазначив в ухвалі, що позивачкою не було подано заяви про розгляд справи у її відсутність, оскільки така заява подавалася позивачкою двічі: 13 травня 2021 року та 1 липня 2023 року.

При цьому ухвала суду не містить обґрунтування неможливості розгляду справи у відсутність позивачки.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду постановлена з порушенням норм процесуального права, вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду..

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 21 грудня 2023 року скасувати, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», треті особи: приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчик Володимир

Вікторович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клітченко Оксана Анатоліївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, направити до Шевченківського районного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 21 жовтня 2024 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.І. Ящук