Справа № 331/6298/24
Провадження № 2/331/2862/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Світлицька В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Запорізького міського округу Коновалова Людмила Сергіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського округу Коновалова Л.С.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно із до ч. 1 ст. 175 ЦК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.24 постанови Пленуму ВСУ 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У постанові Верховного Суду від 30 квітня 2020 року у справі № 352/382/18 зазначено, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Аналогічні висновки викладені зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19).

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно із ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Так, в поданій позовній заяві зазначено позивача та третю особу, при цьому відповідач взагалі відсутній, як і зміст позовних вимог до нього.

Крім того, позивачем не зазначено про наявність або відсутність осіб, які мають право на спадщину, інших спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 , які б прийняли спадщину або відмовилися від неї. Доказів, які б підтверджували або спростовували ці обставини позивач не зазначив та не надав.

Також, позивачем не надано також витяг зі Спадкового реєстру про наявність або відсутність заповітів.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Позовна заява не містить посилання на докази щодо адреси місця реєстрації спадкодавця ОСОБА_3 на момент її смерті та щодо кола осіб, які були зареєстровані та проживали з нею.

Відсутність таких відомостей позбавляє суд можливості визначити суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, зокрема визначити належного відповідача/відповідачів.

Також, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із п. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з положеннями пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, позивачем не надано суду належних доказів того, що ОСОБА_1 звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, та не надано підтвердження того, що в результаті такого звернення ним було отримано свідоцтво про право на спадщину або відмову нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Крім того, позивач зазначає, що пропустив термін для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки перебуває на військовій службі, однак доказів до матеріалів справи не додано, оскільки долучена відповідь ІНФОРМАЦІЯ_1 на адвокатський запит не містить відомостей про проходження служби у 2024 році.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За подання заяви немайнового характеру ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн.

Так, позивачем до матеріалів справи додано квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № 28 від 02.09.2024 про сплату судового збору на суму 1211,00 грн. Однак, вказана квитанція не може бути прийнята судом в якості доказу сплати судового збору, оскільки подана повторно та була приєднана до справи № 331/5518/24 (провадження 2/331/2560/2024), що підтверджується довідкою складеною секретарем суду Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Грубою А. Щодо повернення судового збору по справі № 331/5518/24 ОСОБА_1 не звертався.

За таких обставин, позивачу необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору, відповідно до ставок встановлених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175-177 ЦПК України або не сплачені судові витрати, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Запорізького міського округу Коновалова Людмила Сергіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Світлицька