Єдиний унікальний номер судової справи 462/4896/23
Номер провадження 2/462/2177/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2024 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Галайко Н. М., перевіривши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди у порядку суброгації,

встановив:

І. Рух справи.

Уповноважений представник позивача ПАТ «Страхова група «ТАС» - Миц І. В., 28.06.2023 року (вх. № 13594) звернулася у Залізничний районний суд м. Львова (документ сформований в системі «Електронний суд» 28.06.2023 року) із позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації, у якій просить суд:

-стягнути з відповідача 14 990 грн. 52 коп. матеріальної шкоди в порядку суброгації;

-стягнути з відповідача 2 684 грн. 00 коп. судового збору (а.с. 1-2).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Залізничного районного суду м. Львова від 28.06.2023 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Іванюк І. Д. (а.с. 19).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 29.06.2023 року позовну заяву постановлено залишити без руху (а.с. 21).

10.07.2023 року від уповноваженого представника позивача ПАТ «Страхова група «ТАС» - Миц І. В., 10.07.2023 року (вх. № 14368) надійшла письмова заява (документ сформований в системі «Електронний суд» 08.07.2023 року) про виконання ухвали суду (усунення недоліків) (а.с. 25).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 10.07.2023 року постановлено прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі, розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с. 28).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 09.08.2023 року вказану цивільну справу постановлено передати за підсудністю на розгляд Сихівському районному суду м. Львова (а.с. 33).

Супровідним листом Залізничного районного суду м. Львова від 25.08.2023 року стверджується, що вказана справа надійшла у Сихівський районний суд м. Львова 31.08.2023 року (вх. № 17553/23) (а.с. 36).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Сихівського районного суду м. Львова від 31.08.2023 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Шашуріну Г. О. (а.с. 38).

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 05.09.2023 року прийняти до провадження цивільну справу, постановлено проводити розгляд такої в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с. 39).

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 13.11.2023 року постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Визнано обов`язковою явку представника позивача у судове засідання для надання особистих пояснень (а.с. 44).

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 28.11.2023 року клопотання представника позивача задоволено. Постановлено провести судове засідання в режимі відеоконференції, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програми «Захищений відеоконференцзв`язок з судом» (а.с. 48).

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 29.01.2024 року постановлено передати цивільну справу № 462/4896/23 за підсудністю до Залізничного районного суду м. Львова (а.с. 64-66).

Супровідним листом Сихівського районного суду м. Львова № 462/4896/23/3079/24-Вих/2/464/371/24 від 14.02.2024 року стверджується, що зазначена справа надійшла у Залізничний районний суд м. Львова 19.02.2024 року (вх. № 4085) (а.с. 69).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Залізничного районного суду м. Львова від 20.02.2024 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Галайко Н. М (а.с. 71).

Судом у порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) направлявся запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача у справі (а.с. 72).

Відповідь на вказаний запит надійшла до суду 18.03.2024 року (а.с. 73).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 04.04.2024 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації постановлено повернути заявнику (а.с. 74-75).

Постановою Львівського апеляційного суду від 19.09.2024 року апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» задоволено. Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 04.04.2024 року скасовано, та направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с. 104-105).

Супровідним листом Львівського апеляційного суду № 462/4896/23/27013/2024 від 26.09.2024 року стверджується, що вказана справа надійшла у Залізничний районний суд м. Львова 09.10.2024 року (вх. № 22871) (а.с. 109).

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 14.10.2024 року розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Галайко Н. М. (а.с. 110).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14.10.2024 року позовну заяву ПАТ «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації позовну заяву було залишено без руху, у зв`язку з її істотними недоліками (а.с. 111-112).

17.10.2024 року (вх. № 23441) уповноважений представник позивача адвокат Миц І. В. подала письмову заяву (документ сформований у системі «Електронний суд» 17.10.2024 року) про усунення недоліків позовної заяви з додатками.

ІІ. Щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду.

Так, суд перевіривши заяву про усунення недоліків позовної заяви з додатками та позовну заяву, дійшов висновку, що така не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, тому підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

ІІІ. Щодо даних, ідентифікуючих особу відповідача.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: у позовній заяві не вказаний реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача (не вказано і про відсутність цього номеру з посиланням на докази, які б це підтверджували).

Окрім цього, позовна заява не містить паспортних даних відповідача, що унеможливлює ідентифікацію особи відповідача у справі та розгляд справи.

Окремо суд зазначає, що позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету (у відповідача).

Окремо суд приймає до уваги, що стороною позивача на виконання ухвали суду від 14.10.2024 року надано, зокрема відповідь від Національної поліції України (ідентифікатор картки ДТП в системі НПУ: 639972), з якої у тому числі вбачається, що прізвище, ім`я та по батькові (власника транспортного засобу, учасника дорожньо-транспортної пригоди) ОСОБА_1 , дата народження якого вказана ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІV. Щодо доказів, які підтверджують обставини позовних вимог.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, із змісту позовної заяви (її прохальної частини) вбачається, що відповідачем у справі вказано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У постанові Сихівського районного суду м. Львова від 25.02.2019 року у справі № 464/606/19 зазначено прізвище, ім`я та по батькові особи, яку визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ст. 122-4, 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Однак сторона позивача долучає відповідь від Національної поліції України (ідентифікатор картки ДТП в системі НПУ: 639972), з якої у тому числі вбачається, що учасником дорожньо-транспортної пригоди, яка відбулася 31.01.2019 року (та пов`язана з предметом позову) вказано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Адресою реєстрації останнього вказано: АДРЕСА_1 , що теж не узгоджується із позовною заявою.

Відтак позивачу слід уточнити анкетні дані відповідача у справі (у тому числі у позовних вимогах), зокрема дату, місяць та рік народження останнього, та вірно зазначити такі у новій редакції позовної заяви, також вказати вірну адресу реєстрації відповідача для дотримання (визначення) правил територіальної підсудності.

V. Підсумки.

За нормою ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд приймає до уваги позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, висвітлену 07.02.2024 року у справі № 295/434/22, провадження № 61-10948св23, згідно якої формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанню судового рішення та є порушенням» ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13.01.2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08.03.2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, що не відповідає вимогам закону, підлягає залишенню без руху до виправлення позивачем вказаних недоліків.

При цьому позивача попереджається, що у разі не усунення недоліків позовної заяви в строк, вказаний в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута.

З огляду на викладене та керуючись ст. 185 ЦПК України, суд -

постановив:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди у порядку суброгації залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди у порядку суброгації вважати неподаною та повернути з усіма доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: Н. М. Галайко