У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , про проведення розгляду справи у загальному порядку, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишнього чоловіка,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишнього чоловіка.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 липня 2024 року, вказану позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 серпня 2024 року, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено: розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; витребувати від Головного управління Державної податкової служби України в Закарпатській області (ЄДРПОУ: 000, м. Ужгород, вул. Августина Волошина, 52) інформацію (відомості) про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків з громадянина України за 2023- 2024 роки: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації АДРЕСА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 .

Ухвалою суду від 22 серпня 2024 року клопотання позивача ОСОБА_1 про надіслання запиту в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишнього чоловіка - повернуто заявнику без розгляду.

03.09.2024 від відповідача по справі ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву.

Від позивача по справі ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 20 вересня 2024 року відповідь на відзив позивача ОСОБА_1 у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання колишнього чоловіка - повернуто позивачу без розгляду.

01.10.2024 від позивача по справі надійшло клопотання в якому він просить: справу про присудження йому аліментів і утримання провести у порядку загального розгляду в його присутності і присутності колишньої дружини ОСОБА_2 .

Вивчивши клопотання позивача, дослідивши матеріали справи, суд, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача належним чином подано зустрічний позов або позов третьої особи із самостійними вимогами, або за первинним позовом відбулося збільшення розміру позовних вимог або зміна предмета позову, і відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п. 3 ч.6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

При постановленні ухвали про відкриття провадження по справі, з урахуванням вище вказаних норми ЦПК України, судом було вирішено що розгляд справи слід проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Подаючи до суду клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, таке належним чином не обґрунтовано. У клопотанні вказано лише на те, що позивач просить справу розглядати у порядку загального розгляду у його присутності та присутності його колишньої дружини.

Суд констатує, що позивачем не зазначено підстав з яких справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, при цьому що предметом позову є стягнення аліментів, також характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Окрім того, при розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження сторони не позбавлені можливості подавати для приєднання до матеріалів справи будь які докази, письмові заяви та клопотання, що не в свою чергу гарантує дотримання їх прав на доступ до правосуддя.

Предметом розгляду даної справи є саме стягнення аліментів, а тому з урахуванням положень ч.6 ст. 19, ст. 274 ЦПК України, справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно ч. 5 ст. 274 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд констатує, що з відповідними заявами позивач до суду не звертався, а наведені в його клопотанні обставини, не можуть слугувати підставами для постановлення ухвали про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та відповідно призначення підготовчого судового засідання.

Крім того, подане клопотання позивача є немотивованими в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи, в тому числі за участю позивача та відповідача.

Також, слід зазначити, що спрощене провадження, як з повідомленням сторін так і без такого, спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи.

Також суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень одна одної у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, можуть бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Звичайно, що будь-яка судова справа має значення для її сторін, але це не є вирішальним для призначення розгляду з викликом (повідомленням) сторін за відсутності інших належним підстав.

Будь-якого суспільного інтересу, а тим більше значного, щодо розгляду справи (на що посилається сторона відповідача) представником відповідача не доведено і суд не вбачає наявності такого суспільного інтересу, адже спір стосується приватно-правових відносин сторін щодо наявності або відсутності підстав для стягнення аліментів на утримання колишнього чоловіка.

Частиною 7 ст. 279 ЦПК України встановлено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Статтею 278 ЦПК України, яка визначає особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні, встановлено, що відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Із наведених положень закону вбачається, що процесуальний строк для подання клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, є строком який в становлений законом.

Згідно положень ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Клопотання про розгляд справи у загальному судовому засіданні подано з пропуском строку, встановленого ч.7 ст.279 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

За матеріалами справи вбачається, що у даному випадку з урахуванням предмету спірних правовідносин, ціни позову, яка не перевищує розміру, встановленого п. 1 ч. 6 ст.279 ЦПК України, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, що є підставою для відмови в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за його участю та участю відповідача по справі.

Крім того, відповідач по справі з клопотанням в порядку ч.7 ст. 279 ЦПК України до суду не звертався.

З огляду на вказане, суд доходить висновку про те, що в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 279, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 , про проведення справи у загальному порядку, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайнного суду О.В.Фазикош