Справа № 279/4588/24
Провадження № 2/293/523/2024
17 жовтня 2024 рокуселище Черняхів
Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючої судді Проценко Л.Й.
з участю секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Черняхів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
18.07.2024 ОСОБА_1 звернулась до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що з 30.04.1987 по даний час вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 . Однак фактично шлюбні відносини між ними припинені, оскільки вони не проживають разом більше десяти років. Спільне життя з відповідачем не склалося, між ними зникло взаєморозуміння, розійшлися погляди на сімейні відносини. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Розлучитися через органи РАЦС відповідач не бажає. Позивач просить розірвати їх шлюб в судовому порядку.
Відповідно до ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 22.07.2024 матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 передані на розгляд в порядку підсудності до Черняхівського районного суду Житомирської області.
16.08.2024 матеріали справи №279/4588/24 надійшли до Черняхівського районного суду Житомирської області (а.с.11).
Суд, ухвалою від 21.08.2024, прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Розгляд справи призначив у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 10 год. 00 хв. 23.09.2024. (а.с.15).
23.09.2024 сторони в судове засідання не з`явились. Суд відклав розгляд справи на 12 год. 40 хв. 17.10.2024 (а.с.20).
17.10.24 сторони в судове засідання не з`явились. Позивач звернулась до суду з телефонограмою, в якій просить справу за її позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу розглядати у її відсутності. Позов підтримує, не заперечує проти винесення заочного рішення (а.с.24).
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки до суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи відзив на позов не подав.
Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, суд постановив проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини справи.
Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 від 30.04.1987 « ОСОБА_3 и ОСОБА_4 » (свідоцтво видане російською мовою)30.04.1987 зареєстрували шлюб у м.Житомирі міським відділом РАЦС, актовий запис, 740. Дружині після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище « ОСОБА_5 » (а.с.5).
На даний час між сторонами існують різні погляди на сімейне життя, подальше спільне життя та збереження шлюбу не можливе та суперечить інтересам позивача. Наміру примиритись позивач не має.
Згідно ст.51 Конституції України та ст.24 Сімейного кодексу України (надалі - СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
За приписами ч.ч.3,4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст.110 СК України.
У відповідності із ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить із того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити, оскільки подальше спільне життя та збереження шлюбу сторін є неможливим і суперечить інтересам позивача.
Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Клопотання про відновлення дошлюбного прізвища позивач не подавала.
Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову - на відповідача.
Згідно ч. 2 ст.114, абз.2 ч.3 ст.115 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 4,5, 19, 43, 81, 82, 258, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, ч. 2 ст.104, ч. 3 ст.105, ч.1, 2 ст.110, ст.ст.112,115 СК України, суд
Позов задовольнити повністю.
Розірвати шлюб, укладений між громадянами України ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 30.04.1987 Житомирським міським відділом РАЦС, актовий запис №740.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 коп.
Копію рішення після набрання ним законної сили направити до Черняхівського відділу ДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду безпосередньо до Житомирського апеляційного протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Складання повного тексту рішення суду відкласти на строк не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.
Відомості про сторін по справі:
Адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Адреса реєстрації: АДРЕСА_2
Повний текст рішення складений та підписаний 22.10.2024.
Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО