Провадження № 2/752/7549/24
У Х В А Л А

Іменем України

17 жовтня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшла зазначена позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Так, ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Розділом ХV Перехідних Положень Конституції України, а саме: п. п. 11 п. 16-1 визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Приписами ч. 4 ст. 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За змістом норми ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є, справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

За змістом ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 , вона підписана його представником ОСОБА_3 , яка діє на підставі довіреності від 07 березня 2024 року, посвідченої приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Посипанко А.А. Довіреність зареєстровано в реєстрі за №251.

Документи, що підтверджують право ОСОБА_3 на заняття адвокатською діяльністю до позову не долучено.

Згідно з Єдиним реєстром адвокатів України, відомості, що ОСОБА_3 є адвокатом, відсутні.

В той же час, з поданої позовної заяви встановлено, що даний спір виник між сторонами зі спадкових відносин, і справа не є малозначною, тому в силу пункту 11 Перехідних положень Конституції України представництво у судах першої та апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року та з 01 січня 2019 року відповідно, здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Отже, встановивши, що дана категорія справи відноситься до спору щодо спадкування та не є малозначною, а тому відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України не може розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження, при цьому, особа, яка підписала позовну заяву, не є адвокатом, тобто не має права її підписувати, суд приходить до висновку про недотримання позивачем вимог, які є необхідними для реалізації права на звернення до суду, що згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України є підставою для повернення позовної заяви.

Таким чином, дану позовну заяву необхідно повернути особі, яка її подала та роз`яснити, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного зверненню із заявою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185, 160,161,353 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя А.В. Слободянюк