Провадження №: 2/755/9182/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"14" жовтня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов за заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Т.А., про визнання права власності.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Перевіривши матеріали позовної зави та долучених до неї документів, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Заповіту ОСОБА_2 не залишила. Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_2 були її чоловік ОСОБА_3 та позивач ОСОБА_1 . Чоловік ОСОБА_2 , батько ОСОБА_1 , ОСОБА_3 спадщину після смерті ОСОБА_4 не оформив. Позивач не була обізнаною про вказані обставини, вважала, що батько прийняв спадщину після смерті її матері. Інших спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_2 немає. Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Скульською Т.А. ОСОБА_5 відмовлено у відкритті спадкової справи після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, та видачі свідоцтва про право на спадщину.

У зв`язку із вказаним просить позов задовольнити.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Також відповідно до пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернулась до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

ОСОБА_1 зазначає, що є донькою спадкодавця. Однак доказів на підтвердження родинних зв`язків між нею та ОСОБА_4 не надає.

Так, позов подано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , особу позивача підтверджено паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 , виданим Ленінградським РУ ГУ МВД України в місті Києві, дата видачі - 09 жовтня 2001 року.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу від 10 червня 1986 року серії НОМЕР_2 (орган видачі встановити не вдалося через низьку якість виготовленої копії доказу) шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_1 розірвано 28 квітня 1986 року, актовий запис № 63. Після розірвання шлюбу присвоєні прізвища « ОСОБА_7 », « ОСОБА_7 ».

Зі свідоцтва про народження НОМЕР_3 , виданого 01 червня 1960 року (орган видачі встановити не вдалося через низьку якість виготовленої копії доказу) ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 48. Батьками зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Таким чином, у матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували факт зміни прізвища ОСОБА_8 на « ОСОБА_9 ».

Стосовно долученої до матеріалів справи довідки від 08 липня 2023 року, виданої «Органом ЗАГС Москвы № 105» суд зазначає таке.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово був продовжений та триває на день постановлення ухвали.

Також 24 лютого 2022 року Міністерство закордонних справ України опублікувало офіційну заяву щодо розриву дипломатичних відносин з Російською Федерацією, крім консульських питань.

23 грудня 2022 року набрав чинності Закон України «Про зупинення дії та вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року», в якому зазначено, що керуючись положеннями статті 54 Віденської конвенції про право міжнародних договорів, статті 84 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, статті 24 Закону України «Про міжнародні договори України», вийти з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, вчиненої від імені України у м. Мінську 22 січня 1993 року і ратифікованої Законом України від 10 листопада 1994 року № 240/94-ВР (Відомості Верховної Ради України, 1994 р., № 46, ст. 417), та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року, вчиненого від імені України у

м. Москві 28 березня 1997 року і ратифікованого Законом України від 3 березня 1998 року № 140/98-ВР (Відомості Верховної Ради України, 1998 р., № 26, ст. 162).

Вихід із вищевказаної конвенції означає скасування можливості використання в Україні документів, зокрема Російської Федерації, без їх легалізації у встановленому законом порядку, а саме: без проставлення апостилю.

У зв`язку з викладеним, довідка від 08 липня 2023 року, що видана «Органом ЗАГС Москвы

№ 105» не відповідає вимогам до форми та змісту офіційного документу, виданого іноземною державою, та підлягає легалізації у встановленому законом порядку.

Таким чином, на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід надати документи, що підтверджують наявність родинних зв`язків між померлою ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Окремо суд звертає увагу позивача, що згідно із частинами першою, другою, четвертою, п`ятою статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Справжність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат». Пунктом 2.1 глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 22 лютого 2012 року № 296/5 визначено, що якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20 червня 2019 у справі № 910/4473/17.

Таким чином, позивачу слід надати офіційний переклад вказаної довідки.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоілївна, про визнання права власності - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова