Справа № 153/1434/24
Провадження № 2/362/3094/24
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

21 жовтня 2024 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, не надання строку, покладення судових витрат та надіслання копії рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 4, 5 і 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-дійсну і повну адресу місця проживання відповідачки, оскільки в місті Василькові не існує вулиці «Застугна солов`їна»;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Насамперед, вимоги пунктів другого, третього і четвертого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про надання строку на примирення, розподіл судових витрат і надіслання копій судових рішень, про що позивач просить у вказаних пунктах прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Зазначені у пунктах другому, третьому і четвертому прохальної частини заяви клопотання може бути викладено у вигляді окремих процесуальних документів відповідно до положень ЦПК України.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги про розірвання шлюбу.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що від даного шлюбу дітей немає, сторін нічого не пов`язує, сторони не ведуть спільного господарства, з 30.07.2024 року сторони проживають окремо, у сторін відсутнє спільне майно).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що від даного шлюбу дітей немає, сторін нічого не пов`язує, сторони не ведуть спільного господарства, з 30.07.2024 року сторони проживають окремо, у сторін відсутнє спільне майно).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що від даного шлюбу дітей немає, сторін нічого не пов`язує, сторони не ведуть спільного господарства, з 30.07.2024 року сторони проживають окремо, у сторін відсутнє спільне майно).

Як прилад: у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Наприклад:

- «від даного шлюбу дітей немає, що підтверджується …. »;

- «сторін нічого не пов`язує, що підтверджується …. »;

- «сторони не ведуть спільного господарства, що підтверджується …. »;

- «з 30.07.2024 року сторони проживають окремо, що підтверджується …. »;

- «у сторін відсутнє спільне майно, що підтверджується …. ».

Крім того, зазначений за змістом позову попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи не відповідає дійсності, а тому на виконання пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позивачу слід вказати правдиву інформацію.

Одночасно, суд звертає увагу позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову, оскільки зазначення додатків: «20240829_143921.jpg.» і «receipt.pdf.», унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

При такому зазначенні додатків абсолютно невідомо скільки за кількістю (три чи сімдесят сім) та які саме документи додає позивач!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатків у спосіб як це зробив позивач неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Як наслідок, суд наголошує на необхідності не лінуватись та належним чином зазначити перелік усіх додатків до позову із зазначенням назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше), з метою чіткого і зрозумілого формування, прошиття і нумерації матеріалів цивільної справи.

Серед іншого, при подачі позову слід обов`язково дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

Однак, всупереч вимогам частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів.

Як наслідок, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, не надання строку, покладення судових витрат та надіслання копії рішення.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя