Провадження № 2/522/6329/24
УХВАЛА

01 жовтня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Федчишеної Т. Ю.,

за участі секретаря судового засідання Глущенко Т. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви ОСОБА_1 про зміну (уточнення) предмета позову від 23.08.2024 та про збільшення розміру позовних вимог від 23.09.2024, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа № 522/12733/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

23.08.2024 від ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Берназ-Ганєва А. В., до суду надійшла заява, в якій позивач, з посиланням на ст. 49 ЦПК України, просить вважати позовні вимоги такими: розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 07 жовтня 2022 року в місті Варна, Республіка Болгарія, органом державної реєстрації актів цивільного стану, ОСОБА_3 , про що 07.10.2022 складено акт про укладений цивільний шлюб за № 1195, свідоцтво про укладений шлюб цивільний шлюб № НОМЕР_1 від 07.10.2022; під час розірвання шлюбу відновити прізвище позивача ОСОБА_1 на дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Крім того, 23.09.2024 ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Берназ-Ганєва А. В., з посиланням на ст. 49 ЦПК України, подала до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій просить вважати позовні вимоги такими: розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 07 жовтня 2022 року в місті Варна, Республіка Болгарія, органом державної реєстрації актів цивільного стану, ОСОБА_3 , про що 07.10.2022 складено акт про укладений цивільний шлюб за № 1195, свідоцтво про укладений шлюб цивільний шлюб № НОМЕР_1 від 07.10.2022; під час розірвання шлюбу відновити прізвище позивача ОСОБА_1 на дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 »; після розірвання шлюбу малолітню дитину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишити проживати з матір`ю ОСОБА_1 .

Сторони у судове засідання не з`явилися.

Позивач у поданих до суду заявах просила розгляд справи здійснювати за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Вертиполох О. М., подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що проти розірвання шлюбу не заперечує, а також не заперечує щоб донька ОСОБА_5 проживала разом з матір`ю.

Дослідивши заяви позивача від 23.08.2024 про зміну (уточнення) предмета позову та від 23.09.2024 про збільшення розміру позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Верховний Суд у постанові від 03 серпня 2020 року у справі №911/2139/19 зазначив, що чинним процесуальним законом не передбачено право позивача на подання заяви про «уточнення» позовних вимог, тому в разі надходження до суду такої заяви, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, слід розцінювати подану до суду заяву як: подання іншого (ще одного) позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, об`єднання позовних вимог, зміну предмета або підстав позову.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду у справах № 916/697/21, № 757/31785/19-ц.

Відповідно до вимог частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20 зазначив, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Як слідує із заяви позивача про зміну (уточнення) предмета позову, в ній позивач, на відміну від редакції вимог, викладених у прохальній частині позовної заяви, просила, крім розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Однак, уточнення позивачем прізвища, яким вона бажає іменуватися після розірвання шлюбу не є у розумінні чинного законодавства зміною предмета позову, а тому це питання вирішення в порядку ст. 49 ЦПК України не потребує.

Що стосується заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог від 23.09.2024, суд зазначає таке.

Як уже зазначалося вище, під збільшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Отже, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Разом з тим, як слідує із заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог, остання доповнила прохальну частину позовної заяви про розірвання шлюбу, яка вимогою немайнового характеру, вимогою про залишення після розірвання шлюбу малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживати з матір`ю ОСОБА_1 .

Однак, доповнення позовних вимог позовною заявою немайнового характеру про залишення після розірвання шлюбу малолітньої дитини проживати з одним із батьків не є збільшенням розміру позовних вимог у розумінні ст. 49 ЦПК України.

Крім того, за поданою позивачем заявою про залишення малолітньої дитини проживати разом з матір`ю, нею змінено не лише предмет позову, а й підстави позову, на які позивач не посилалася при зверненні до суду з позовною заявою.

Разом з тим, зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, одночасна їх зміна не допускається. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

За таких обставин, у прийнятті заяв ОСОБА_1 слід відмовити.

Керуючись статями 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяв ОСОБА_1 про зміну (уточнення) предмета позову від 23.08.2024 та про збільшення розміру позовних вимог від 23.09.2024 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА