УХВАЛА

16 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 705/4763/22

провадження № 61-8973 сво 24

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду:

Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), суддів: Грушицького А. І., Крата В. І., Синельникова Є. В., Фаловської І. М.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід суддів у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, третя особа - Черкаський апеляційний суд, про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до Держави України в особі Державної казначейської служби України, третя особа - Черкаський апеляційний суд,

про відшкодування моральної шкоди, в якому просила суд стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на її користь

12 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

У результаті задоволення відводів та самовідводів суддів Уманського міськрайонного суду Черкаської області, Христинівського міськрайонного суду Черкаської області, Монастирищенського районного суду Черкаської області, Жашківського районного суду Черкаської області, Маньківського районного суду Черкаської області, Тальнівського районного суду Черкаської області, Катеринопільського районного суду Черкаської області, Звенигородського районного суду Черкаської області цивільна справа № 705/4763/22 неодноразово передавалася на розгляд до іншого суду найбільш територіально наближеного

в порядку, встановленому пунктом 2 частини першої статті 31 ЦПК України.

На підставі Розпорядження голови Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д. І. від 26 лютого 2024 року справу № 705/4763/22 було передано

до Ватутінського міського суду Черкаської області в зв`язку з неможливістю призначення суддів у Звенигородському районному суді Черкаської області

для її розгляду.

06 березня 2024 року вказана справа надійшла до Ватутінського міського суду Черкаської області.

Рішенням Ватутінського міського суду Черкаської області від 18 березня 2024 року, з урахуванням ухвали цього самого суду від 19 квітня 2024 року про виправлення описки, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 22 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Ватутінського міського суду Черкаської області від 18 березня 2024 року залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 жовтня 2024 року справу № 705/4763/22 передано на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

11 жовтня 2024 року згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду вказану справу призначено судді-доповідачеві: Луспенику Д. Д., судді, які входять до складу колегії: Гулько Б. І., Червинська М. Є., Синельников Є. В., Фаловська І. М., Крат В. І., Грушицький А. І.

Згідно з розпорядженням керівника секретаріату Касаційного цивільного суду

від 16 жовтня 2024 року № 1223/0/226-24 про призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 жовтня 2024 року вказану справу призначено судді-доповідачеві: Луспенику Д. Д., судді, які входять до складу колегії: Грушицький А. І., Крат В. І., Синельников Є. В., Фаловська І. М.

Короткий зміст заяви про відвід суддів

14 жовтня 2024 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1

про відвід суддів, сформована в підсистемі «Електронний Суд», в якій вона просила відвести суддів Верховного Суду: Фаловську І. М. та Синельникова Є. В. від участі

у розгляді справи № 705/4763/22.

Як на підстави для відводу суддів заявник посилається на пункт 5 частини першої статті 36 ЦПК України, а саме на наявність обставин, що викликають сумнів

у неупередженості або об`єктивності суддів.

Заява мотивована тим, що суддя Фаловська І. М. під час розгляду справи

№ 705/2159/19 (провадження № 61-17168ск21) за участі ОСОБА_1 заявила самовідвід від участі у розгляді її заяви про виправлення описки в тій справі,

який був задоволений ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. від 05 квітня 2024 року. Послідовність процесуальної позиції судді Фаловської І. М. має виражатись у заявах про самовідвід судді й в інших справах за участі ОСОБА_1 .

Також підставою для недовіри судді Фаловській І. М. позивач указує наявність

її дружніх стосунків із головою Черкаського апеляційного суду та іншими суддям цього апеляційного суду, з якими ОСОБА_1 має давнішні неприязні стосунки.

У даній справі Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду ухвалою від 09 жовтня 2024 року передав справу

на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, оскільки вважав за необхідне відступити від висновків, викладених

у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 вересня 2024 року у справі № 705/4897/22 (провадження № 61-372св24), де суддя Фаловська І. М. була головуючим суддею. За цих обставин, суддя Фаловська І. М. не може забезпечити об`єктивне

та неупереджене правосуддя під час розгляду справи № 705/4763/22.

Суддя Синельников Є. В.підлягає відводу від участі у розгляді цієї справи, оскільки під час розгляду справи № 705/2159/19 (провадження № 61-17168св21) подану

її представником заяву про відвід суддів Верховного Суду Синельникова Є. В.

та Шиповича В. В. було задоволено (ухвала Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. від 29 лютого 2024 року), й зокрема відведено вказаних суддів від розгляду тієї справи, а у справі № 705/3380/20

ці самі судді, Синельников Є. В. і Шипович В. В. вважали, що не можуть брати участь у розгляді справи відповідно до пункту 5 частини першої статті 36

ЦПК України, у зв`язку з чим заявили самовідвід, який був задоволений ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Синельникова Є. В., Хопти С. Ф., Шиповича В. В., від 16 січня

2023 року (провадження № 61-12226ск22).

Додатковою підставою для недовіри судді Синельникову Є. В. позивач указує наявність його дружніх стосунків із керівництвом та суддями Черкаського апеляційного суду. Вважає, що суддя Синельников Є. В. не може забезпечити неупереджений та об`єктивний розгляд справи з урахуванням наведених вище обставин, а також неодноразовим відведенням від розгляду справи, де він

є учасником справи.

Правове обґрунтування та мотиви, з яких виходить Верховний Суд

Перевіривши наведені заявником доводи на обґрунтування відповідної заяви про відвід суддів, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

За змістом статті 40 ЦПК України, у тому числі частини шостої, судді Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду може бути заявлений відвід і вирішується він за правилами, передбаченими цією статтею.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (пункт 5 частини першої статті 36 ЦПК України).

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішене як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше)

до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (стаття 40 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони

з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не можуть бути підставами для відводу.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України

«Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року

і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема,

щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

ЄСПЛ зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім,

але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні

з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням або окремою думкою судді в інших справах чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких позивача

не влаштовує.

Як зазначає ЄСПЛ, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається

за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case,

№ 11/1987/134/188, § 46).

Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що судді виявляють особисту упередженість щодо будь-якого учасника цього спору. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна підтвердити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть існувати об`єктивно виправдані побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає,

що немає фактичних даних, які можуть ставити під сумнів у цій справі безсторонність суддів.

Факт того, що судді Фаловська І. М., Синельников Є. В. брали участь у розгляді інших справ за участі ОСОБА_1 і в тих справах вони відводилися

від їх розгляду, не дозволяє зробити висновок про те, що існують об`єктивно виправдані побоювання у відсутності безсторонності вказаних суддів під час розгляду справи, яка передана на розгляд об`єднаної палати. При цьому відповідно до частини першої статті 37 ЦПК України це не є підставою для відводу судді, оскільки зазначена норма передбачає саме випадок, коли суддя вже брав участь

у розгляді саме тієї справи, для розгляду якої його визначено, в судах інших інстанцій.

Тому за таких обставин підстав для задоволення заяви про відвід немає.

Крім цього, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду звертає увагу ОСОБА_1 , що визначення судді-доповідача і складу суду здійснювалось відповідно до вимог статті 33 ЦПК України.

Зокрема, частиною першою статті 33 ЦПК України передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до частини четвертої статті 33 ЦПК України до складу об`єднаної палати входять по два судді, що обираються зборами суддів Касаційного цивільного суду, зі складу кожної із судових палат Касаційного цивільного суду та голова Касаційного цивільного суду.

Отже, лише судді, обрані до складу об`єднаної палати, можуть розглядати справи, передані на розгляд об`єднаної палати.

Рішенням зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 19 листопада 2020 року № 7 суддю Фаловську І. М. обрано до Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, а рішенням зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 грудня 2023 року

№ 13 - суддю Синельникова Є. В.

Під час здійснення автоматизованого розподілу судових справ Верховний Суд керується, зокрема Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року

№ 30 (далі - Положення), а також Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду

у Верховному Суді, затвердженими Постановою Пленуму Верховного Суду

від 14 грудня 2017 року № 8 (зі змінами) (далі - Тимчасові засади).

За підпунктом 2.3.11 Положення якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою.

Згідно з пунктом 1.3 Тимчасових засад збори суддів касаційного суду (далі - збори суддів) для здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями,

у тому числі, визначають персональний склад судових палат та кількість суддів

у судових палатах; визначають персональний склад постійних колегій суддів; обирають суддів до складу об`єднаної палати.

Судові справи у Верховному Суді відповідно до процесуального законодавства розглядаються суддею одноособово, колегією суддів у складі трьох або більшої непарної кількості суддів, палатою, об`єднаною палатою, складом Великої Палати (пункт 1.6 Тимчасових засад).

Згідно з пунктом 1.7 Тимчасових засад визначення судді-доповідача (колегії суддів) для розгляду судових справ здійснюється АСДС під час реєстрації документів відповідальною особою секретаріату відповідного касаційного суду або Великої Палати - користувачем АСДС, який має відповідні функціональні обов`язки та права (далі - відповідальна особа), а також в інших випадках необхідності визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу з урахуванням спеціалізації (за наявності).

Якщо судова справа підлягає розгляду складом Великої Палати, об`єднаної палати або палати, під час автоматизованого розподілу суддя-доповідач визначається

із числа суддів цих палат з урахуванням вимог цих Засад. Розгляд судової справи Великою Палатою, об`єднаною палатою чи палатою здійснюється суддями цієї палати, які на момент розгляду справи мають повноваження щодо її розгляду (пункт 2.4 Тимчасових засад).

Відповідно до пункту 2.8 Тимчасових засад у разі постановлення ухвали

про передачу судової справи на розгляд об`єднаної палати така судова справа передається в АСДС на розгляд об`єднаної палати шляхом повторного автоматизованого визначення судді-доповідача зі складу об`єднаної палати

без урахування спеціалізації.

У разі коли суддя-доповідач входить до складу об`єднаної палати, передача судової справи здійснюється без повторного визначення АСДС судді-доповідача.

АСДС визначає склад суду для розгляду справи об`єднаною палатою відповідно

до рішення зборів суддів про обрання суддів до складу об`єднаної палати.

Як уже зазналося вище відповідно до частини четвертої статті 33 ЦПК України

до складу об`єднаної палати входять по два судді зі складу кожної із судових палат Касаційного цивільного суду та голова Касаційного цивільного суду.

У Касаційному цивільному суді у складі Верховного Суду діє три судові палати. Загальна кількість суддів, які входять до об`єднаної палати становить сім суддів (по два судді з кожної судової палати та голова Касаційного цивільного суду).

Таким чином, жодних обґрунтованих сумнівів в упередженості суддів немає,

що узгоджується з прецедентною практикою ЄСПЛ («Teslya v. Ukraine»

від 08 вересня 2020 року, № 52095/11, «Ilie v. Romania» від 26 вересня 2019 року,

№ 26220/10).

Інших підстав, визначених статтями 36-37 ЦПК України, для відводу

не встановлено.

Ураховуючи необґрунтованість заявлених відводів суддям Верховного Суду, питання про їх відвід, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 36-37, 40 Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду: Фаловської Ірини Миколаївни, Синельникова Євгена Володимировича від участі у розгляді справи № 705/4763/22 визнати необґрунтованою.

Заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду: Фаловської Ірини Миколаївни, Синельникова Євгена Володимировича від участі у розгляді справи № 705/4763/22 передати для вирішення зазначеного питання у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України, іншому судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: А. І. Грушицький

В. І. Крат

Є. В. Синельников

І. М. Фаловська