Гребінківський районний суд Полтавської області
_______________________________________________________________
Справа №: 528/830/24
Провадження № 2/528/410/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.10.2024 м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області в складі :

головуючої судді - Вітківського М.О.,

при секретарі - Коваленко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гребінка без проведення технічної фіксації судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів на утримання дитини,-

в с т а н о в и в:

07.08.2024 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаним позовом, яким просить суд: збільшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (мешкає: АДРЕСА_1 ) на підставі судового наказу Гребінківського районного суду Полтавської області від 05.04.2018 року (справа №528/209/18) користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за судовим наказом від 28.09.2023 року, на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з твердої грошової суми в розмірі 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на 1/4 частину усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання позовної заяви до суду, і до досягнення дитиною повноліття..

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Гребінківського районного суду Полтавської області від 12.08.2023 року справу визначено для розгляду судді Гребінківського районного суду Полтавської області Вітківському М.О.

Ухвалою судді Гребінківського районного суду Полтавської області від 21.08.2024 року відкрито спрощене позовне провадження за вищевказаною позовною заявою призначено справу до судового розгляду на 12.09.2024 року з викликом (повідомленням) сторін.

В судове засідання 12.09.2024 року сторони не з`явились, в зв`язку з чим розгляд справи був відкладений на 01.10.2024 року.

В судове засідання 01.10.2024 року позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом направлення їй смс-повідомлення на номер телефону вказаний в анкетних даних позовної заяви, заяв чи клопотань не надходило, в зв`язку з чим розгляд справи був відкладений на 21.10.2024 року.

В судове засідання 21.10.2024 року позивач ОСОБА_1 повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу місця проживання, яку остання отримала 15.10.2024 року, про що свідчить зворотнє повідомлення про вручення поштового відправлення, заяв чи клопотань не надходило, причини неявки невідомі.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, про залишення позову без розгляду виходячи з такого.

Положеннями ч.1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, п. 3 цієї ж статті передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право також мають особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, суд визнає неявку позивача у судові засідання з неповажних причин, оскільки вона була належним чином повідомлена про дату та час судового розгляду, за зазначеною нею в анкетних даних поштової адреси та номера телефону, однак в судові засідання не з`явилась та не повідомила суд про причини своєї неявки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім цього, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Водночас, неявки позивача в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Аналіз приведеного вище свідчить про те, що саме позивач не проявляє зацікавленості у розгляді справи, затягуючи її розгляд з незрозумілих суду причин.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне позов залишити без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача.

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд також приймає до уваги позицію Верховного Суду, викладену у своїй постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно якої наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, слід зазначити, що залишення позову без розгляду не буде визначати обмеження права позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з таким саме позовом. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.ст.223, 257 ЦПК України, та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

Керуючись ст. 257-261, 353-354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів на утримання дитини - залишити без розгляду, в зв`язку з повторною неявкою позивача.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє її права повторно звернутися до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Полтавського апеляційного суду в порядку ст. 355 ЦПК України.

У відповідності до п.п.15.5 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Гребінківський районний суд Полтавської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/sud1605.

Суддя М. О. Вітківський