У Х В А Л А

Справа № 183/9944/23

№ 2-п/183/42/24

23 жовтня 2024 року м.Самар

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Оладенко О.С.

за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, про визначення місця проживання дитини.

31.05.2024 до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області звернувся відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник адвокат Гасанова М.Ю., із заявою про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №183/9944/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, про визначення місця проживання дитини. Відповідач просить скасувати зазначене заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному судовому порядку. Свої вимоги відповідач мотивує тим, що не був належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи та не погоджуються з ухваленим заочним рішенням, оскільки судове рішення ухвалено без врахування усіх обставин справи.

Ухвалою суду від 02.08.2024 поновлено відповідачу строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, призначено судове засідання.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином про дату та час судового засідання шляхом направлення судових повісток та усіх процесуальних документів в особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд» відповідно до ч.5 ст.14 ЦПК України, причини неявки суду не повідомили.

Зазначене підтверджується довідками про доставку судових повісток до електронних кабінетів: представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Гасанової М.Ю.; Органу опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради; позивачки ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно з ч. 1 ст.287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Судом установлено, що заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 задоволено зустрічний позов ОСОБА_2 , поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, у якій ОСОБА_1 просить визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком; визначено місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, про визначення місця проживання дитини - залишено без розгляду.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25.09.2024 скасовано ухвалу про залишення без розгляду первісного позову, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає скасуванню лише за умови і наявності двох підстав, зазначених у ч.1 ст.288 ЦПК України.

Із аналізу зазначеної правової норми випливає, що необхідними невід`ємними умовами для скасування заочного рішення є:

- встановлення судом тієї обставини, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин;

- докази, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Під час апеляційного перегляду ухвали суду про залишення первісного позову без розгляду від 10.04.2024 судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про дату судового засідання, призначеного на 10.04.2024, оскільки отримав повістку менш ніж за п`ять днів до судового засідання.

Використання законодавцем в конструкції цієї статті сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Сама по собі наявність поважних причин неявки у судове засідання не може бути підставою для скасування заочного рішення.

Як на підставу перегляду заочного рішення заявник посилається, зокрема, на те, що стороною позивача не додано акт обстеження орендованого житлового приміщення; донька протягом чотирьох років проживає з батьком та бабусею, з якими склалися теплі та довірливі стосунки; судом не враховано з ким буде залишатися дитина, коли позивачка буде вимушена вийти на роботу.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

При цьому, у заяві про перегляд заочного рішення не зазначено жодного доказу, який має істотне значення для вирішення справи та не був досліджений судом під час заочного розгляду справи; відсутні посилання на докази, при дослідженні яких суд би міг ухвалити у даній справі інше рішення.

Заявником не було додано до заяви про перегляд заочного рішення доказів в обґрунтування викладених обставин та доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи по суті та могли бути враховані судом при ухваленні заочного рішення 10.04.2024.

Фактично доводи відповідача зводяться до переоцінки доказів, які були предметом дослідження та оцінки судом про ухваленні заочного рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З огляду на наведене, заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 підлягає залишенню без задоволення.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 280-289 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, про визначення місця проживання дитини - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Ухвала суду складена і підписана 23 жовтня 2024 року .

Суддя Оладенко О.С.