Номер провадження 2/754/4938/24 Справа №138/1861/24
23 жовтня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Панченко О.М.,
при секретарі - Сарнавському М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -
Позивачка ОСОБА_1 (через свого представника - адвоката Каланжова В.І.) звернулася до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що від шлюбу вони мають малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом із позивачкою. Сімейне життя між нею та відповідачем не склалось, їх стосунки на протязі років поступово погіршились, що в подальшому призвело до неможливості їх продовження та фактичне їх припинення. Тобто, фактично на сьогоднішній день шлюбно-сімейні відносини між ними вже припинені, а шлюб має лише формальний характер. Вважає, що їх сім`я розпалась і зберегти шлюб немає сенсу, оскільки примирення між ними неможливе.
Ухвалою суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 26.06.2024 позовну заяву направлено за підсудністю до Деснянського районного суду м.Києва.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2024 року справу передано для розгляду головуючому-судді Панченко О.М.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 29.07.2024 року позовну заяву прийнято до свого провадження та постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін.
Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, від представника через «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, відзив на позов до суду не подав.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрували шлюб 21 липня 2018 року, місце реєстрації - Шевченківський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1346. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 ».
Згідно матеріалів справи, від шлюбу сторони мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності.
Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 СК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 21 липня 2018 року Шевченківський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1346, розірвати.
Стягнути із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_2 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 211,20 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено та підписано 23.10.2024 у відповідності до ч.5 ст.268 ЦПК України.
Суддя О.М. Панченко