"17" жовтня 2024 р. Справа № 363/6858/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря Крикун Ю.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород в загальному позовному провадженні цивільну справуза позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно за законом,-

УСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно за законом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 06 грудня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 13 серпня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду.

Позивач у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, до суду подала заяву про повернення на стадію підготовчого провадження та прийняти до розгляду позовну в новій редакції зі зміною предмету позову, посилаючись на те, що її матір була власником 1/3 частини земельної ділянки загальною площею 0,2200 га, кадастровий номер 011140005. На час подачі позивачем позову до суду (04 грудня 2023 року) вказана земельна ділянка перебувала в частковій власності ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Однак, під час розгляду справи стало відомо про те, що ОСОБА_5 виділила належну їй частку земельної ділянки із спільної часткової власності. В результаті виділу в натурі своєї частки із спільної земельної ділянки право спільної часткової власності ОСОБА_5 на цю земельну ділянку припинилося, а ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , яка є спадкоємицею після смерті ОСОБА_7 , залишилися співвласниками земельної ділянки загальною площею 0,1467 га, кадастровий номер :01:114:0005, в рівних частках по 1/2 за кожним, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 06.09.2024 р. № 393863391. Також зазначила, що зміна предмету позову зумовлена виділом в натурі частки земельної ділянки із спільної часткової власності одним із співвласників, в результаті чого відбулася зміна часток інших співвласників з 1/3 частини на 1/2 частину та відповідно відбулася зміна загальної площі земельної ділянки яка перебуває у спільній частковій власності. Однак, право на зміну предмету позову Цивільним процесуальним кодексом України передбачено лише в підготовчому провадженні, яке по даній справі вже закрито, а відтак, виходячи із завдань цивільного судочинства, з метою сприяння у реалізації мого права на обрання ефективного способу захисту порушених прав, є необхідність у поверненні в підготовче провадження, позивача просить повернутися в підготовче провадження для вирішення питання щодо зміни позовних вимог, а також просить розгляд справи проводити без її участі.

Представники відповідачів та третя особа в підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від останніх до суду надійшли клопотання про розгляд справи без їх участі. Проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч. 1 ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є зокрема: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів та ін.

Діючим Цивільним процесуальним Кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого приводження після його закриття.

Верховний Суд (постанова від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21) зазначив, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Отже, заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження заявник має навести вагомі обставини, які потребують процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

Зважаючи на пояснення позивача, які стосуються процесуальних дій, вчинення яких можливе лише під час підготовчого судового засідання, суд вважає за необхідне повернутися до стадії підготовчого провадження.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем доведено вагомість обставин, які потребують процесуальних дій, що можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Тому клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження підлягає задоволенню.

Окрім того, відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Суд зазначає, що, заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Зазначена позиція викладена у постановах Верховного Суду № 922/404/19 від 09 липня 2020 року та № 910/18389/20 від 22.07.2021 року.

З огляду на вищевикладене, оскільки вказана цивільна справа розглядається в порядку загального позовного провадження, суд повернувся до стадії підготовчого судового засідання, підстави позову змінено не було, суд вважає за необхідне прийняти заяву та змінити предмет позову, надавши строк відповідачам для подання відзиву та пояснень на позовні вимоги зі зміненим предметом позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49, 189, 260, 353 ЦПК України суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження та про зміну предмету позову задовольнити.

Повернутися до стадії підготовчого провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно за законом.

Прийняти заяву позивача та змінити предмет позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно за законом.

В подальшому розглядати справу з урахуванням зміненого предмету позову.

Наступну дату підготовчого судового засіданні визначити 26 листопада 2024 року о 12 годині 00 хвилин.

Направити копію ухвали учасникам розгляду справи, разом з копією позовної заяви в новій зі зміненим предметом позову та доданих до неї документів.

Роз`яснити відповідачам, що вони мають право надати відзив на позовні вимоги зі зміненим предметом позову у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяв про зміну предмету позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Третя особа у п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали має право подати пояснення щодо позовних вимог зі зміненим предметом, та у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на змінені позовні вимоги має право подати пояснення щодо цього відзиву, які мають відповідати вимогам частини третьої шостої ст.178 ЦПК України, копія яких одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А.Свєтушкіна