Справа № 619/3527/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та встановлення місця проживання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області із позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та встановлення місця проживання дитини.

Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08.07.2024 вказану справу передано на розгляд до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.08.2024 року, вказану позовну заяву залишено без руху із зазначенням недоліків які слід усунути, а саме:

Позивачем, до справи в якості третьої особи залучено орган опіки та піклування, Службу у справах дітей Ужгородської міської ради.

До позовної заяви не надано висновку органу опіки та піклування, не вказано чи звертався позивач до відповідного органу, та неможливості отримання такого позивачем.

Позивач стверджує, що «Орган опіки та піклування служби у справах дітей падати висновку щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстежені:.: умов проживання дитини згоден лише після офіційного повідомлення суду про розгляд справи судом». Однак до матеріалів справи не додано лист/відмову органу опіки та піклування у наданні позивачу відповідного висновку за його зверненням. Так само не додано і не додано доказів на підтвердження того що до відповідних органів він звертався.

Для усунення вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недоліків було надано строк, три дні з дня отримання копії ухвали.

Ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 02.08.2024 направлено на адресу позивача вказану ним у позовній заяві, однак станом на 22.10.2024 року зазначені недоліки не усунуто.

Згідно трекінгу про доставку поштового відправлення Укрпошти, лист із ухвалою повернуто до суду за закінченням терміну зберігання.

Жодних заяв в тому числі і про зміну місця проживання, продовження процесуального строку для усунення недоліків від позивача не надходило.

Разом із тим, суд констатує, що заяв про зміну місця проживання, або уточнення анкетних даних позивач не подавав.

Також слід зазначити, що інформація про рух справи та позовної заяви наявна на веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду в загальному доступі, та ухвала про залишення позову без руху опублікована в ЄДРСР.

Таким чином, судом вжито усіх можливих заходів щодо направлення ухвали без руху та доведення інформації про таку ухвалу, однак позивач не цікавиться ходом провадження за позовом, що дає підстави для висновку, про втрату інтересу до заявлених вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що сам факт звернення особи до суду із позовом не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження за позовною заявою, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позов в порядку ст. 175 ЦПК України, порядку здійснення права на звернення до суду (умови реалізації права на звернення до суду). Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовом в порядку ст.ст. 175, 177 ЦПК України є залишення позову без руху, або його повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття провадження за позовом, який не був належним чином оформлений та містив недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала позов, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків.

Однак, позивач, звернувшись до суду з позовом, не звернувся безпосередньо до суду з приводу руху її справи, не цікавиться ходом провадження за позовом, вказані в ухвалі недоліки не усунув.

Таким чином, суд вважає, що позивачем вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк не усунуто, тому позов підлягає поверненню, що не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з вказаним позовом.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний суд України при розгляді справи № 6-3082цс16 (Постанова від 01.11.2017 року).

Крім того, суд бере до уваги і практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Разом з тим, недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позивачем не усунуто. Станом на 20.10.2021 недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Зважаючи на вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та встановлення місця проживання дитини слід визнати неподаною та повернути позивачу в зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду про залишення позову без руху у визначений судом строк.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та встановлення місця проживання дитини,- вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош