Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2024 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С.,

за участю секретаря судового засідання - Обиход В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки з нерухомого майна, стягнення суми

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки з нерухомого майна, стягнення суми.

Зазначала, що вона є власником 7/9 часток жилого будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Власником 2/9 часток жилого будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 .

Відповідно до рішення Подільського районного суд м. Києва від 02.09.2004 визначено порядок користування земельної ділянки.

Стосунки у неї з відповідачем не є добросусідськими та вони не можуть дійти згоди щодо найпростіших питань.

Відповідно до висновку експерта № 746/06-2019 від 27.06.2019 експертом запропоновано декілька варіантів поділу земельної ділянки та будинку.

Посилаючись на зазначені обставини, позивач просить виділити їй в натурі 7/9 часток житлового будинку АДРЕСА_2 з відповідними господарськими спорудами, а саме: тамбур, площею 2,8 кв. м., житлову кімнату, площею 15,8 кв. м., кухню, площею 7,4 кв. м., погріб, позначений літерою «під-№3», гараж, літ «Е», літня кухня, літ. «З», сарай, літ «С» та визнати за нею право власності як на окрему одиницю нерухомого майна, просить виділити їй в натурі 7/9 часток земельної ділянки з кадастровим номером :85:264:0002 за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до описаного в дослідницькій частині варіанту № 1 та зображеного на схемі в Додатку № 1 висновку експерта ОСОБА_3 від 27.06.2019 № 746/06-2019 та визнати за нею право власності на виділену земельну ділянку як на окрему одиницю нерухомого майна, припинити право спільної часткової власності на спільне майно та стягнути з відповідача на її користь 297 561 грн. - вартість відхилення від належної їй ідеальної частки у праві спільної часткової власності, припинити спільну часткову власність сторін на нерухоме майно.

У письмових поясненнях представник відповідача вказав на те, що між відповідачем та позивачем не виникало конфліктів щодо користування спільною власністю, запропонований позивачкою варіант не враховує фактично встановлений порядок користування спільною частковою власністю з огляду на рішення Подільського районного суду м. Києва.

Позивач у судове засідання не з`явилася, її представник подав заяву про розгляд справи за його відсутності, у який позов підтримав з викладених підстав та просив його задовольнити.

Відповідачка, у судове засідання не з`явилася, відповідно до ст. 128 ЦПК України про дату та час судового засідання була повідомлена належним чином, причини неявки не повідомила.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України суд ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що ОСОБА_4 змінила прізвище на ОСОБА_1 (а.с. 16).

ОСОБА_5 є власником 7/9 частин жилого будинку АДРЕСА_1 (а.с. 11-12).

ОСОБА_5 є власником 7/9 частин земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13-15).

ОСОБА_2 є власником 2/9 частин жилого будинку АДРЕСА_1 (а.с. 17-18).

ОСОБА_2 є власником 2/9 частин земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 142).

Відповідно до рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.09.2004 визначено порядок користування земельною ділянкою, загальною площею 0,0803 га за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_6 земельну ділянку - 503,0 кв.м., та ОСОБА_7 земельну ділянку - 300,0 кв.м. (а.с. 19-20).

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Ця засада означає, що право власності є недоторканним, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном, визначено у статті 317 ЦК України.

Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частинами першою - третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Згідно з частинами першою та другою статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Відповідно до наведених норм виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно, за загальним правилом, розміру його частки у праві спільної власності та припинення права спільної часткової власності на відповідне майно. Шляхом виділу частки у майні припиняється спільна часткова власність, і особа стає власником виокремленого майна.

Юридичне значення виділу частки полягає у тому, що учасник отримує в натурі майно, яке відповідає його частці, як самостійний об`єкт. Отже, виділ частки передбачає виокремлення частини об`єкта у самостійний об`єкт.

Частка, яка виділяється, повинна бути саме окремим об`єктом нерухомого майна, як і частка, яка залишається в іншого власника (власників), у розумінні статті 181 ЦК України. Внаслідок виділу частки з нерухомого майна утворюється два самостійних об`єкта майна.

Отже, у спорах про поділ (виділ частки) в натурі учасникам спільної часткової власності може бути виділено відокремлену частину нерухомого майна, яка відповідає розміру їх частки у праві власності. Якщо виділ (поділ) можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною розмірів ідеальних часток і стягненням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.

Також відповідно до частини першої статті 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Частиною четвертою статті 120 ЗК України передбачено, що в разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Згідно з частиною першою статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а в разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

Оскільки володіння та порядок користування земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, визначається насамперед угодою співвласників залежно від розміру їхніх часток у спільній власності, то при застосуванні статті 88 ЗК України при вирішенні спорів потрібно брати до уваги цю угоду.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є усталений порядок користування майном, розмір часток співвласників, технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 28 березня 2023 року у справі N 500/3987/16-ц (провадження N 61-21282св21).

Згідно чинного законодавства - виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частці в праві спільної власності та припинення права спільної часткової власності на відповідне майно. Шляхом виділу частки у майні припиняється спільна часткова власність, і особа стає власником виокремленого майна.

Юридичне значення виділу частки полягає у тому, що учасник отримує в натурі майно, яке відповідає його частці, як самостійний об`єкт. Отже, виділ частки передбачає виокремлення частини об`єкта у самостійний об`єкт.

Частка, яка виділяється, повинна бути саме окремим об`єктом нерухомого майна, як і частка, яка залишається в іншого власника (власників), у розумінні статті 181 ЦК України. Внаслідок виділу частки з нерухомого майна, утворюється два самостійних об`єкта майна.

Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено його відокремлену частину, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Згідно з висновком судової будівельно-технічної та земельної-технічної експертизи № 746/06-2019 від 27.06.2019, доданого до позовної заяви позивачем, запропоновано декілька варіантів поділу житлового будинку та земельної ділянки (а.с. 30-69).

Варіант 1: щодо поділу земельної ділянки кадастровий номер :85:264:0002 загальною площею 803,0 кв.м (0,0803 га), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (до варіанту № 1 поділу житлового будинку та господарських споруд).

Для забезпечення доступу ОСОБА_5 до відповідної частини житлового будинку та господарських будівель і споруд, пропонується надати земельну ділянку загальною площею 580,9 кв.м (0,05809 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12- 13-14-15-16-17-1, зі сторонами: 28,52м-22,06м-8,32м-7,4м-7,18м-1,6м-8,7м-4,74м-1,16м-2,05м-5,92м-1,0м-0,88м-лінія поділу проходить по правому фасаду літньої кухні (літ. «З»)-лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)- лінія поділу проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Ж»)-3,89м. Для забезпечення доступу ОСОБА_2 до відповідної частини житлового будинку, пропонується надати земельну ділянку площею 222,1 кв.м. (0,02221 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 10-18-19-21-22-23-24-26-27-1-17-16-15-14-13-12-11-10, зі сторонами: 3,3м-1,0м-9,99м-2,9м-2,85м-1,57м-10,0м-0,25м-3,85м-3,89м-лінія поділу проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Ж»)- лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)- лінія поділу проходить по правому фасаду літньої кухні (літ. «З»)-0,88м-1,0м-5,92м-2.05м, в тому чисті ділянку. площею 4,8 кв.м. (0,00048 га), що на схемі позначена під № 3-1 (зображена жовтим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 12-28-16-15-14-13-12, зі сторонами: 3,9м-лінія поділу проходить по стіні лівого фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)- лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)-лінія поділу проходить по правому фасаду літньої кухні (літ. «З»)-0,88м- 1,0м для забезпечення ОСОБА_5 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку (літ. «Ж»).

Варіант 2: щодо поділу земельної ділянки кадастровий номер :85:264:0002 загальною площею 803,0 кв.м (0,0803 га), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (до варіанту № 2 поділу житлового будинку та господарських споруд).

Для забезпечення доступу ОСОБА_5 доступу до відповідної частини житлового будинку та господарських будівель і споруд, пропонується надати земельну ділянку площею 624,6 кв.м. (0,06246 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12-13-14-1, зі сторонами: 28,52м-22,06м-8.32м-7,4м-7,18м-1,6м-7,95м-4,32м-1,1м-лінія поділу проходить по стіні правого фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)-лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)- лінія поділу проходить по стіні правого фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)-лінія поділу проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Ж»)- 3,89м.

Для забезпечення доступу ОСОБА_2 до відповідної частини житлового будинку, пропонується надати земельну ділянку площею 178,4 кв.м. (0,01784 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 8-15-16-17-18-19-20-21-22-23-24-25-1-14-13-12-11-10-9-8, зі сторонами: 0,75м-4,74м-1,16м-3,3м-1,0м-9,99м-2,9м-2,85м-1,57м-10,0м-0,25м-3,85м-3,89м- лінія поділу проходить по лінії поділу житлового будинку (літ «Ж»)- лінія поділу проходить по спині правого фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)-лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ «Ж»)- лінія поділу проходить по стіні правого фасаду житлового будинку (літ «Ж»)-1,1м-4,32м, в тому числі ділянку площею 9,5 кв.м. (0,00095 га), що на схемі позначена під №2-1 (зображена жовтим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 13-12-11-10-9-26-27-28-29-13, зі сторонами: лінія поділу проходить по стіні правого фасаду житлового будинку (літ «Ж»)-лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ «Ж»)-лінія поділу проходить по стіні правого фасаду житлового будинку (літ. «Ж»)-1,1м-1,45м-2,9м-2,08м-4,35м-лінія поділу проходить по стіні тильного фасаду житлового будинку (літ «Ж») для забезпечення ОСОБА_5 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку (літ. «Ж»).

Варіант 1: щодо поділу житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 , розроблений з відхиленням від ідеальних часток по площі в житловому будинку і по вартості будівель та споруд (згідно фактичного порядку користування приміщеннями житлового будинку) відступ від ідеальних часток становить: в одиницях площі житлового будинку: - для ОСОБА_5 (7/9 частки) - на 34,3 кв.м менше; для ОСОБА_2 (2/9 частки) - на 34,3 кв.м більше; в одиницях ринкової вартості житлового будинку: - для ОСОБА_5 (7/9 частки) - на 175 182 грн. менше; - для ОСОБА_2 (2/9 частки) - на 175 182 грн. більше.

В даному варіанті поділу, приміщення, що виділяються співвласникам, є ізольованими та не потребують виконання додаткових будівельних робіт для їх ізольованого користування, в тому числі втручання в несучі конструктивні елементи та інженерні системи житлового будинку.

При цьому, експертом зазначено про необхідність проведення ремонтно-будівельних робіт для відповідності вимогам будівельних норм і вказано, що вище зазначені будівельні роботи не приводять у повну відповідність вимогам будівельних норм запропонований варіант. Тому даний варіант поділу пропонуються з відступом від вимог ДБН, а саме: в квартирі, яку пропонується виділити ОСОБА_2 .

Варіант 2: щодо поділу житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 , розроблений з відхиленням від ідеальних часток по площі в житловому будинку і по вартості будівель та споруд (згідно фактичного порядку користування приміщеннями житлового будинку) відступ від ідеальних часток становить в одиницях площі житлового будинку: - для ОСОБА_5 (7/9 частки) - на 4,0 кв.м менше; для ОСОБА_2 (2/9 частки) - на 4,0 кв.м більше; в одиницях ринкової вартості житлового будинку: - для ОСОБА_5 (7/9 частки) - на 5 226 грн. менше; для ОСОБА_2 (2/9 частки) - на 5 226 грн. більше.

Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити співвласникам в житловому будинку, згідно варіанту № 2 , необхідно провести ремонтно-будівельні роботи.

В даному варіанті поділу, ремонтно-будівельні роботи для забезпечення ізольованого користування не передбачають втручання в несучі конструктивні елементи житлового будинку.

Таким чином, експерт дійшов висновку, що поділ житлового будинку та належних будівель і споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників в розмірі 7/9 і 2 9, та за умови відступу є технічно можливим.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної та земельної-технічної експертизи № 10/03-2021 від 30.11.2021, наданого відповідачем, у зв`язку з тим, що ідеальна частка співвласника 2/9 частин жилого будинку ОСОБА_2 в одиницях площі складає 17,22 кв.м., що значно менше нормативно необхідної площі для влаштування однокімнатної квартири, яка складає 28 кв.м. поділ жилого будинку за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до нормативних документів в галузі будівництва, з технічної точки зору, не видається за можливе. У зв`язку з тим, що поділ жилого будинку в ідеальних частках, з технічної точки зору не видається за можливе, тобто неможливо визначити, які конкретно частини будинку та надвірні будівлі і споруди, як невід`ємні поліпшення земельної ділянки виділяються кожному співвласнику, а тому поділ земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 в ідеальних частках 2/9 та 7/9 не видається можливим (а.с. 122-135).

Отже, висновки експертів, надані сторонами є суперечливими.

У висновку, наданому позивачем, не встановлено конкретний спосіб виділу частки будинку та земельної ділянки, до того ж, з нього не можливо зрозуміти чи можуть виділені частки нерухомого майна, зокрема, - будинку, мати окремі входи та чи можуть вони бути використані як окремі будинки.

А тому вказаний висновок не може бути в силу норм ст. ст. 77, 79, 80 ЦПК Україні належним, достовірним і достатнім доказом у справі.

Позивачка з відповідним клопотанням про призначення у справі судової будівельно-технічної та судової земельно-технічної експертизи не зверталася.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 310/7011/17 (провадження № 61-7153св20) зазначено, що у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що «відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна.

Верховним Судом у постанові від 28 липня 2021 року у справі № 310/7011/17 зроблено висновок, що поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Розглядаючи справу, суди першої та апеляційної інстанцій на наведене уваги не звернули, не врахували, що спірне майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, у зв`язку з чим виділ частки в цьому майні лише для позивача є неможливим, а можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється».

У спорах щодо поділу нерухомого майна, суд має встановити можливість поділу об`єкта нерухомості відповідно до вимог, передбачених будівельними нормами та правилами, відповідно до яких кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру), або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири.

При цьому, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є усталений порядок користування майном, розмір часток співвласників, технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Позивачка вимогу щодо поділу житлового будинку та земельної ділянки не ставить.

Крім того, згідно доданого до позову рішення Подільського районного суду м. Києва від 02.09.2004 було визначено порядок користування земельною ділянкою, порядок користування житловим будинком не визначався.

У письмових поясненнях представник відповідача вказав на те, що між відповідачем та позивачем не виникало конфліктів щодо користування спільною власністю, запропонований позивачкою варіант виділу частки з нерухомого майна не враховує фактично встановлений порядок користування спільною частковою власністю з огляду на рішення Подільського районного суду м. Києва.

Отже, як установлено судом, спірне майно (будинок та земельна ділянка) належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам: позивачу і відповідачу у справі, позивачка вимогу щодо поділу житлового будинку та земельної ділянки не ставить, у зв`язку з чим, вирішення питання про виділ частки в цьому майні лише для позивача є неможливим, до того ж, технічна можливість виділу частки відповідно до часток співвласників, згідно якої кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом та може бути виділено відокремлену частину земельної ділянки, відповідними доказами не підтверджено.

Ураховуючи вищевикладене, правових підстав для задоволення позову немає.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-82, 128, 223, 258-259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) про виділ в натурі частки з нерухомого майна, стягнення суми - відмовити.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21.10.2024.

Суддя С. С. Захарчук