УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"23" жовтня 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова

у складі головуючої судді Лисиченко С.М,,

за участю секретаря судового засідання Кот Я.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В. про визнання права на частку у спадщині, -

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2021 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В., про визнання за нею, ОСОБА_1 право власності на частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті її рідного брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 24.11.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано 7-денний строк для усунення недоліків.

Представник позивачки в установлений судом строк, усунула недоліки позовної заяви, про що подана відповідна заява.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 30.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

01.02.2022 засобами поштового зв`язку до суду надійшов відзив відповідачки ОСОБА_4 на позовну заяву.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 20.02.2024 витребувано з Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції інформацію щодо наявності актового запису про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий ЦВМ Дзержинського РВХМУУМВС України в Харківській області 25 грудня 1997 року, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

17.03.2024 поштовим шляхом до суду надійшлов лист за підписом начальника Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції з відомостями про наявність актового запису про смерть №718 від 15.01.2021, складеного Відділом на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 26.03.2024 провадження у цивільній справі №953/21915/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В. про визнання права на частку у спадщини - зупинено на підставі п.1 ч.1 ст. 251 ЦПК України на 6 місяців з дня смерті відповідачки ОСОБА_4 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 та залучення до участі у справі правонаступника.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15.07.2024 відновлено провадження в справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В. про визнання права на частку у спадщини, призначено підготовче засідання. Витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори інформацію, а саме: чи була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м.Харкова, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ; хто зі спадкоємців ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м.Харкова, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , звертався з заявами про прийняття спадщини або іншим чином прийняв спадщину після його смерті; чи залишала ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка м.Харкова, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , заповіт на випадок своєї смерті; чи видавалися свідоцтва про право на спадщину, яка залишилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м.Харкова, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 .

30.07.2024 до суду надійшов лист з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори з повідомленням про те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 заведена Шахматовою І.В., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області.

На даний час питання про залучення до участі у справі правонаступника відповідачки ОСОБА_2 не вирішено, у зв`язку з відсутністю відповідних клопотань.

У зв"язку із неявкою позивачки та її представника у підготовче засідання 13.08.2024, 22.08.2024, 13.09.2024, розгляд спрви відкладався.

В дане підготовче засідання позивачка та її представник повторно не з`явилися, про день та час проведення підготовчого засідання повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Заяв, клопотань від позивачки та її представника до суду не надходило.

Враховуючи, що сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце проведення підготовчого засідання, суд вважає за можливим провести дане підготовче засідання за їх відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

У статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що:«учасник справи має право: брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що:«залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача

є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки

в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 лютого 2022 року в справі № 201/13532/15-ц (провадження № 61-17821св21) зазначено, що:«причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій встановивши, що позивач будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції не з`явився у судові засідання, призначені на 27 листопада 2017 року та 05 лютого 2018 року, і не надіслав заяву до суду про розгляд справи за його відсутності, дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України».

Викладені вище позиції Верховного Суду узгоджуються з позиціє Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.07.2023 у справі № 755/20634/21.

Судом встановлено, що з 15.07.2024, тобто з дня відновлення провадження по даній справі, та до 23.10.2024 позивачка та її представник не цікавились рухом справи, жодного разу у підготовчі засідання не з"явилися, доказів поважних причин їх неявки суду не надано, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подали.

Враховуючи зазначене, а також предмет позову, суд приходить до висновку, що неявка позивачки та/або її представника перешкоджає розгляду даної справи, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, відповідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Зазначені висновки суду також узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 по справі № 9901/278/21.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду, як наслідок повторної неявки позивачки та/або її представника забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Відповідно до частини другої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідачкою, в межах розгляду даної справи подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , третя особа П`ята Харківська міська нотаріальна контора, про встановлення фактів та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Відповідно до статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Оскільки первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В. про визнання права на частку у спадщині відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України залишено без розгляду, та судом не вирішено питання про залучення до участі у справі правонаступника відповідачки ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа П`ята Харківська міська нотаріальна контора, про встановлення фактів та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

На підставі наведеного, керуючись статтями 193, 200, 257, 258, 260-261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В. про визнання права на частку у спадщині залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що особа, позовну заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа П`ята Харківська міська нотаріальна контора, про встановлення фактів та визнання права власності на майно в порядку спадкування - відмовити та повернути .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2024.

Суддя - С.М. Лисиченко