Справа № 372/4960/24
Провадження № 2-2134/24
У Х В А Л А

21 жовтня 2024 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Сташків Т.Г., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Власюк Катерини Петрівни, про відвід головуючого судді Сташків Тетяни Григорівни від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 16.10.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загальними позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 12 год. 30 хв. 21.11.2024 року.

21.10.2024 року від представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Власюк К.П., до суду надійшла заява про відвід головуючого судді Сташків Т.Г. від розгляду даної цивільної справи, яка мотивована тим, що ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_2 , стороною відповідача виявлено ряд порушень вимог ЦПК України щодо подання та оформлення позовної заяви та 27.09.2024 року сторона відповідача звернулась до суду із клопотання про залишення позовної заяви без руху, однак, суддею вказане клопотання проігноровано та ухвалою від 16.10.2024 року відкрито провадження у справі, а тому у сторони відповідача з`явились сумніви щодо прозорості процесу, неупередженості та об`єктивності судді.

Порядок вирішення заявленого відводу судді визначений статтею 40 ЦПК України.

Частиною другою статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи (частина 8 статті 40 ЦПК).

Перевіривши матеріали справи, дослідивши заяву про відвід судді в контексті наведених в ній доводів та врахувавши вимоги закону, суд приходить до висновку, що підстав для задоволення відводу немає.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Згідно з ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 36 ЦПК України до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішує спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з ч. 2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Тобто, окрім прямо визначених підстав для відводу, самовідводу судді, передбачених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, відвід судді може бути заявлений й з інших підстав (п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України). У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків, вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (пункти 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що наявність безсторонності згідно пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості, зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше.

Передбачених ст. 36, ст. 37 ЦПК України підстав, за яких суддя не може розглядати дану справу і підлягає відводу не встановлено.

Згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відтак, зазначені у заяві про відвід судді Сташків Т.Г. обставини не можуть бути у розумінні процесуального законодавства підставою для відводу судді, оскільки стосуються незгоди заявника із процесуальними рішеннями судді Сташків Т.Г. у межах справи № 372/4960/24.

Суд зауважує, що перегляд судових рішень щодо правомірності, повноти та об`єктивності їх прийняття з дотриманням норм матеріального чи процесуального права здійснюється в апеляційному та касаційному порядках, у зв`язку з чим незгода учасників справи з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу судді.

При цьому, аргументи, що покладені адвокатом Власюк К.П. на обґрунтування заяви про відвід судді, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді Сташків Т.Г., за відсутності жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді.

Таким чином, суд дійшов до висновку про необґрунтованість заявленого відводу судді Сташків Т.Г., у зв`язку з чим вирішення питання про відвід судді має здійснюватись суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, та визначеним у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Вважати подану заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Власюк Катерини Петрівни про відвід головуючого судді Сташків Тетяни Григорівни від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, - необґрунтованою.

Заяву адвоката Власюк Катерини Петрівни про відвід судді передати до канцелярії Обухівського районного суду Київської області для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 41 ЦПК України, для розгляду заявленого відводу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Т.Г. Сташків