Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1815/24
Провадження № 2/382/789/24
У Х В А Л А

23 жовтня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/1815/24 за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення часток у праві спільної сумісної власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Яготинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення часток у праві спільної сумісної власності, відповідно до вимог якого просить: визначити, що розмір часток у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , у її співвласників: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ) - є рівними, тобто по 1/4 частці у кожного.

При вирішенні питання про прийняття заяви та відкриття провадження у справі суддя перевіряє відповідність поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, а саме нормам статей 175 та 177 ЦПК України.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Слід зазначити, що закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, характер вимог, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною (ця позиція неодноразово була висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, у справах № 640/7310/19, 9901/393/19).

В мотивувальній частині позовна заява мотивована наявністю підстав щодо "поділу" та "виділу" майна між співласниками. Натомість в прохальній частині позивач просить "визначити, що розмір часток у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , у її співвласників: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - є рівними, тобто по 1/4 частці у кожного", що не узгоджується із положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України (суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог), ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, та не відповідає зазначеним вище критеріям.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач у позовній зазяві зазначає, що спірна квартира передана у спільну сумісну власність чотирьом співвласникам без визначення їх часток у праві власності, виходячи з рівності часток співвласників.

Разом із тим, позовна заява не містить викладу обставин на підставі яких правовстановлюючих документів передано квартиру на праві власності. В позовній заяві позивач посилається на те, що спірна квартира передана у спільну сумісну власність чотирьом особам, однак позовна заява на містить зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, відсутні посилання на правоустановлюючі документи.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) зазначено, що «ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»). У разі протилежного тлумачення має місце одна вимога про виселення щодо чотирьох відповідачів, то це матиме наслідком наступне: у ситуації, коли позивач звертається до суду одразу до всіх відповідачів, він має сплатити судовий збір у меншому розмірі, аніж у випадку, якщо позови будуть пред`явлені окремо щодо різних співвідповідачів. Поряд із цим, національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися б із об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог. При тлумаченні термінопоняття "вимога" у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо. Що стосується вимог про зняття відповідачів з реєстрації, то Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, кожна з цих вимог є самостійною похідною вимогою від вимоги про виселення кожного з відповідачів, яка підлягає сплаті судовим збором. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що з точки зору забезпечення правової визначеності для осіб, що опинилися в аналогічних правових ситуаціях, доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів».

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на те, що у цій справі позов подано до 3 відповідачів ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ) і до кожного відповідача пред`явлено одну вимогу немайнового характеру, тобто позивачем заявлено одну немайнову вимогу у цій справі. Тому, судовий збір за розгляд позовної заяви складає 1211,20 грн * 3 = 3633,60 грн.

Однак до позовної заяви додано квитанцію від 04.10.2024 на суму 1211,20 грн.

Тому з урахуванням суми сплаченого судового збору позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях

Отримувач коштів ГУК уКиїв.обл/Яготинська міс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0010860

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Яготинський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Отже, позивачу необхідно врахувати викладене та усунути зазначені недоліки; доплатити судовий збір, які є перешкодою для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом її приведення у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення часток у праві спільної сумісної власності, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення їй копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський