Справа № 502/1599/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Березнікова О.В.

за участю секретаря судового засідання Нанєвої А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме двокімнатної квартири, яка розташована в АДРЕСА_1 , яка належала його батькам згідно свідоцтва про право особистої власності на житло № НОМЕР_1 від 03.10.1997, яку він прийняв проте не оформив. Позивачка спадщину після смерті батька прийняла, проте оригінал правовстановлюючого документа відсутній. У зв`язку з цим звернулася до суду з вказаним позовом.

Просить суд визнати за нею право власності на вказану квартирув порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка в судове засідання не з`явилася, просила про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, надали заяву про проведення розгляду справи без участі представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, яке складалося з частки двокімнатної квартири, яка розташована в АДРЕСА_1 , належної померлому та його дружині ОСОБА_4 на праві сумісно власності відповідно свідоцтва про право особистої власності на житло № НОМЕР_1 від 03.10.1997, зареєстрованого в БТІ в реєстр. Кн.. 40 стор. 57 реєстр. №8946.

ОСОБА_4 , будучи дружиною померлого ОСОБА_3 , прийняла спадщину фактично, оскільки проживала разом з ним за однією адресою на день його смерті.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 .

Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складалося з вказаної квартири, а саме частки яка належала їй на праві сумісної власності та частки, яка залишилася після смерті її чоловіка ОСОБА_3 .

ОСОБА_2 , будучи сином померлої ОСОБА_4 , після смерті матері прийняв спадщину фактично, оскільки проживав разом з нею за однією адресою на день її смерті, проте при житті належним чином не переоформив та не перереєстрував на себе відповідне спадкове майно.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_4 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, яке складалося з вищевказаної квартири, належної на праві власності його батькам.

Позивачка, будучи дочкою померлого ОСОБА_2 , спадщину після його смерті прийняла, оскільки проживала разом з ним за однією адресою на день його смерті, проте оригінал правовстановлюючого документа на спадкове майно відсутній.

Спадкові справи після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилися, заповіти не складалися, що підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру.

Наведені докази є належними та допустимими, оскільки отримані у встановленому законом порядку, містять інформацію щодо предмету доказування, узгоджуються між собою, не заперечуються сторонами та не викликають сумніву щодо їх достовірності.

Підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що між сторонами виникли правовідносини з приводу спадкування, що врегульовано нижченаведеними нормами цивільного законодавства станом на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно ч.1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст..1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до частини першої статті 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

У відповідності до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права, одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Пленум Верховного Суду України в абз.3 п.23 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

У судовому засіданні встановлено та підтверджено матеріалами справи той факт, що позивачка спадщину після смерті батька прийняла, спадкове майно у вигляді квартири дійсно належало спадкодавцям ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , спадщину після смерті яких прийняв проте не оформив їх син спадкодавець ОСОБА_2 , інші спадкоємці не встановлені.

Обраний позивачем спосіб захисту невизнаного права відповідає вимогам закону та змісту правовідносин.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту в судовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 19, 76-81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , право власності на двокімнатну квартиру, розташовану в АДРЕСА_1 , загальною площею 54,1 кв. метри, житловою площею 28,7 кв. метри, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Березніков