У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дегтяренко К.С., вивчивши матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пітух Василя Івановича до ОСОБА_2 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі фонду гарантування вкладів фізичних осіб, приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Нахіровича про визнання скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,-

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Пітух В.І. звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі фонду гарантування вкладів фізичних осіб, приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Нахіровича про визнання скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ззгідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 жовтня 2024 року головуючим з розгляду вказаної цивільної справи визначено суддю Дегтяренко К.С..

Справа передана судді 16.10.2024 року.

Ознайомившись з позовною заявою та вивчивши, долучені до неї документи, вважаю, що така не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Отже, виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Як зазначено у постанові Верховного Суду у справі № 910/6644/18 від 09.09.2020 р. виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як прямо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном. Аналогічна правова позиція сформульована у постанові Верховного Суду у справі № 638/1988/17 від 10.04.2019 р.

При цьому, Верховний Суд у своїй постанові від 16.02.2021 року, справа №911/2390/18 зазначив, що за визначенням, що дає Академічний тлумачний словник української мови, словосполука "з приводу" означає "у зв`язку з чим-небудь", тому словосполучення "з приводу нерухомого майна" треба розуміти як будь-який спір у зв`язку з нерухомим майно або певними діями, пов`язаними з цим майном.

Як вбачається з матеріалів справи, Комплекс будівель недобудованої бази відпочинку «Виннички», знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Позивач в позовній заяві також посилається на вказану норму щодо визначення підсудності справи та позиції Верховного суду з цього питання, размо з тим позов предявив до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 р. Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-IV, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до усталеної прецедентної практики Суду термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, «що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом» ( рішення у справі «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria), заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12 жовтня 1978 року).Суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Занд проти Австрії», що згадувалось раніше, Комісія висловила думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…).

Зазначена правова позиція дає можливість виділити дві умови відповідності критерію «суд, встановлений законом»: організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

Виходячи з аналізу положень ЦПК України, Конвенції про захист прав і основоположних свобод, прецедентної практики ЄСПЛ, суд приходить до висновку про необхідність направлення означеної справи для розгляду по суті за підсудністю до суду, якому ця справа територіально підсудна, в силу вимог ст.ст.30, 31 ЦПК України, оскільки Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області не є судом, повноважним згідно закону на розгляд даної справи та розгляд справи призведе до порушення права позивача на справедливий судовий розгляд.

За правилами п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

Водночас, згідно з ч.1 ст.378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

З урахуванням викладеного позовна заява підлягає передачі за належною підсудністю до Виноградівського районного суду Закарпатської області, як суду на території юрисдикції якого знаходиться нерухоме майно.

Крім того відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

З врахуванням викладеного, заява про заезпечення позову не підялгає розгляду та підлягає направленню до Виноградівського районного суду Закарпатської області разом із позовною заявою.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.27, 28, 31, 187, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

постановив:

Справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пітух Василя Івановича до ОСОБА_2 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі фонду гарантування вкладів фізичних осіб, приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Нахіровича про визнання скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень передати за підсудністю на розгляд Виноградівському районному суду Закарпатської області (Закарпатська обл., м.Виноградів, вул.Тюльпанів, 24).

Роз`яснити, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Дегтяренко К.С.