Справа №295/9385/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Опанасюк В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

у порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до Житомирської міської ради,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Царіцина Ірина Сергіївна,

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці.

Позов обґрунтовано тим, що батько позивача ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , мати позивача ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька відкрилась спадщина на майно квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.10.1997. Позивач звернулась до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. із заявою про прийняття спадщини, однак постановою нотаріуса у прийнятті заяви відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин. Після смерті батька позивач перебувала у шоковому стані внаслідок стресу та горя через втрату найріднішої людини, що завадило тверезо оцінити ситуацію щодо спадкування. Також позивач мала проблеми зі станом здоров`я, перебувала у важкому моральному стані і через короткий період часу розпочалась війна в Україні, що призвело до відкладення вирішення питання спадщини. З огляду на події в країні, позивач відчувала постійний стрес та навантаження, а систематичні тривоги та ракетні атаки пригнічували моральний стан, створювали істотні труднощі для вирішення інших питань, зокрема, щодо оформлення спадщини та спричинили потребу у виїзді за кордон для забезпечення власної безпеки. Перебуваючи закордоном від початку війни в Україні, позивач, із загальновідомих джерел, володіла інформацією, що на період воєнного стану зупинені строки щодо звернення до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, зокрема, щодо дії постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», та вважала, що дані строки продовжені до закінчення воєнного стану. Разом з тим, у період вимушеного перебування за кордоном, внаслідок пережитого стресу, позивач мала проблеми зі станом здоров`я, внаслідок чого проходила довготривале лікування. У зв`язку з цим, на короткий період часу була змушена приїхати в Україну у березні 2023 року задля невідкладного проходження медичного обстеження. Разом з тим, з огляду на систематичні тривоги та реальну небезпеку внаслідок систематичних масованих атак ворога, була змушена виїхати назад до Польщі, де займалась лікуванням та зазнала оперативного хірургічного втручання та проходила реабілітацію після цього. Лише у травні 2024 року позивач змогла приїхати в Україну, звернулась до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті батька, та отримала відмову у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви. У цей же час, отримала інформацію, що пункт 3, яким передбачалось зупинення строків на час дії воєнного стану, був виключений на підставі Постанови Кабінету Міністрів України №469 від 09.05.2023. Позивач вказує, що спадкоємців після батька ОСОБА_2 немає. Позивач бажає прийняти та оформити спадщину та у разі відмови, позивач буде позбавлена майна, що належало померлому батьку. Виходячи з викладеного, позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку на вступ у спадщину після смерті батька та надати додатковий строк на виконання вимог чинного законодавства, яке регулює спадкові відносини.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 24.06.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Інших заяв по суті справи до суду не надійшло.

Протокольною ухвалою суду від 31.07.2024 підготовче провадження у справі завершено та призначено розгляд справи по суті.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача ОСОБА_4 подала до суду заяву про розгляд справи без їх участі позивача, у якій також вказано, що позивач вимоги позову підтримує.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від представника відповідача Житомирської міської ради Сищук Н.М. до суду надійшла заява про розгляд даної цивільної справи у відсутність представника міської ради.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надіслала до суду заяву про розгляд справи без її участі, у якій вказала, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, відповідно до ст. 211, 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, на підставі наявних матеріалів справи.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Стосовно складення повного тексту рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, суд бере до уваги висновки щодо визначення дати ухвалення судового рішення Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, наведені у відповідній постанові Верховного Суду від 05.09.2022 у справі №1519/2-5034/11 (провадження № 61-175сво21).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 23.11.2021 (а.с. 13).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина за законом у вигляді квартири АДРЕСА_2 (а.с. 15-16).

Відповідно до довідки приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. від 13.05.2024 №1786/02-14, згідно зі спадковою справою №37 за 2024 рік, заведеною до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , єдиним спадкоємцем за законом після його смерті є дочка ОСОБА_1 , 1975 року народження. Інших спадкоємців, згідно з матеріалами справи, немає (а.с. 8).

Постановою від 08.05.2021 приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Царіцина І.С. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 , після смерті батька ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що спадкоємець протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не подала заяву про прийняття спадщини (а.с. 7).

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У статті 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За загальними правилами статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 18.01.2018 у справі №61-1750св18.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги ОСОБА_1 посилається на те, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що в Україні розпочалась війна, позивач була змушена виїхати за кордон, а також мала проблеми зі здоров`ям.

Загально відомим є той факт, що згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2000 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією рф проти Україну у нашій державі було введено воєнний стан із 05 годин 30 хвилин 24.02.2024, який неодноразово продовжувався і діє на даний час.

Обставини, на які посилається позивач, підтверджуються наявними у справі доказами, зокрема копією паспорта громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_1 , копіями медичної документації (а.с. 17-19, 20).

Крім того, згідно з довідкою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. від 13.05.2024 №1786/02-14, інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , немає.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що в даному випадку відмова у задоволенні позову буде непропорційним втручанням у право позивача як законного спадкоємця на спадкування майна після смерті батька.

Таким чином, оцінюючи обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у неї об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , що є підставою для визначення ОСОБА_1 додаткового строку, у межах заявлених вимог, тривалістю три місяці, який суд вважає достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Питання розподілу судових витрат суд не вирішує, оскільки позивач у позові просить судові витрати з відповідача не стягувати.

Керуючись статтями 2, 12, 13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, статтями 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторони справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач: Житомирська міська рада (м.Житомир, м-н ім. С.П. Корольова, 4/2, ).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Царіцина Ірина Сергіївна (м.Житомир, вул.Київська, 88).

Суддя Т.А. Воробйова

Повний текст рішення складено 17.10.2024.