Справа № 346/1551/20
Провадження № 2/346/30/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2024 р.м. Коломия Коломийський міськрайонний суд Івано - Франківської області

у складі: головуючого судді Беркещук Б.Б.,

з участю: секретаря Романчук Л.І.,

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області, в режимі відеоконференцзв`язку, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування витрат, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування витрат.

На адресу суду від представника відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання, в якому представник посилається на те, що під час розгляду справи було допитано відповідача ОСОБА_4 , і лише в ході даного допиту стало відомо про те, що діалоги, які велися між позивачем та покійним ОСОБА_5 , відомо доньці відповідачки - ОСОБА_6 . Крм того, представник зазначила, що майно щодо якого здійснювався судовий розгляд, могло у випадку позитивного рішення суду бути оформлене на покійного ОСОБА_5 , як спадкове майно та належати йому на праві особистої приватної власності, а тому деталей даної справи ОСОБА_4 не було відомо.

Беручи до уваги той факт, що тільки під час допиту відповідача ОСОБА_4 , стало відомо про те, що для повного з`ясування всіх обставин справи та ухвалення законного рішення, необхідно допитати в якості свідка ОСОБА_6 , просить, повернутися до стадії підготовчого судового розгляду, поновити строок для заявлення даного клопотання та допитати в якості свідка ОСОБА_6 , в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобі.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив щодо задоволення вищезгаданого клопотання. підтримав надіслані суду письмові міркування щодо клопотання представника відповідача посилаючись на те, що відповідач ОСОБА_4 виступила у судовому засіданні 24.07.2024 р. із вступним словом тільки тому, що у судовому засіданні 03.05.2024 р. її представник не змогла надати відповіді на питання після вступного слова. Отже, до 03.05.2024 р. сторона відповідача не вважала за потрібне заявляти клопотання про виклик свідка для допиту. Відповідачка та її представник вважали, що якщо вони нічого не повідомлять суду, то цього буде достатньо для прийняття судом рішення на користь відповідача. Необізнаність представника відповідача про обставини, які є предметом спору у справі № 346/1551/20, не можуть бути підставою для поновлення строку заявлення клопотання про повернення до підготовчого засідання. Суд дотримується процедури, передбаченої ЦПК України. Показання свідка є джерелом доказів. Усі клопотання щодо отримання судом доказів сторони повинні заявити у підготовчому засіданні. Суд не перешкоджав ОСОБА_4 у підготовчому засіданні заявляти усі потрібні їй клопотання для доведення своєї позиції. ЦПК України не передбачена можливість повернення до стадії підготовчого засідання. ОСОБА_6 не була учасником відносин між ОСОБА_5 і позивачем за договором доручення. Зміст договірних відносин не може доводитись показаннями свідків. Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат має право збирати відомості про факти, що можуть бути використані як докази, опитувати осіб за їх згодою. Крім того відповідно до ч. 6 ст. 212 ЦПК України свідок може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду. Просить відмовити у задоволенні даного клопотання.

Представник відповідача клопотання підтримала, доповнивши, що вказаний свідок за перебуває за межами України та її допит можна буде здійснювати із посольства за допомогою відеоконференцзв`язку. Заявлене клопотання підтримала та просила задоволити з підстав викладених у ньому.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно із ст.189 ЦПК Українизавданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно ч. 1 ст.196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (частина 2 статті 200 ЦПК України).

Главою 3 РозділуІІІ Цивільного процесуального кодексу України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Поряд з цим, Верховний Суд в постанові від 16 грудня 2021 у справі № 910/7103/21 зазначив, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій судового процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження заявник має навести вагомі обставини необхідності повернення на стадію підготовчого провадження, для вчинення процесуальних дій, не вчинення яких суттєво вплине на права сторін в майбутньому та які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зазначено, що "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зістаттею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Судом встановлено, що 01 червня 2020 р. у даній справі відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 04 серпня 2020 р. підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті.

Враховуючи значний проміжок часу з дати проведення підготовчого судового засідання до дати закриття підготовчого провадження у сторін та їх представників було достатньо часу для реалізації всіх свої процесуальних прав.

Таким чином, подання на даній стадії процесу клопотання про повернення до підготовчого провадження може істотно затягнути розгляд даної справи та ускладнити судове провадження. Достатніх підстав, які б свідчили про доцільність повернення до стадії підготовчого провадження суд не вбачає.

Враховуючи вищевикладене, а також закриття підготовчого провадження по даній справі, тривалість перебування справи в провадженні суду, наявність достатнього часу для вчинення дій з метою правильного розгляду справи, відсутність законодавчо визначених підстав для повернення на стадію підготовчого провадження, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про повернення до стадії підготовчого судового засідання.

Згідно ч.1 ст. 212 ЦПК України учасники судового процесу мають право брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч.7 ст.212 ЦПК України, свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно в приміщенні суду.

Згідно із ч.2 ст.69 ЦПК України, свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом у визначений час і дати правдиві показання про відомі йому обставини. За відсутності заперечень учасників справи свідок може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд може дозволити свідку брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції незалежно від заперечень учасників справи, якщо свідок не може з`явитися до суду через хворобу, похилий вік, інвалідність або з інших поважних причин.

Зі змісту наведених норм права, вбачається, що постановлення ухвали про розгляд справи в режимі відеоконференції є правом суду, яке реалізується за наявності технічної можливості для проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі, в якій дана сторона бере участь.

Суд повинен під час судового розгляду дотримуватися певного порядку, зокрема допиту свідка.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст.230 ЦПК України, якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий під розписку попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приводить його до присяги: "Я, (ім`я, по батькові, прізвище), присягаю говорити правду, нічого не приховуючи і не спотворюючи". Текст присяги підписується свідком. Підписаний свідком текст присяги та розписка приєднуються до справи.

За таких обставин, враховуючи необхідність приведення свідка до присяги та її підписання, а також те, що відеоконференцію із свідком можливо проводити виключно із приміщення суду, суд вважає, що в задоволенні клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_6 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon», слід відмовити.

Разом із тим, суд зазначає що допит свідків може бути здійснено в режимі відеоконференції у приміщенні суду за місцем їх знаходженням та поданим клопотанням відповідно до ч.8 ст..212 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 196-198, 189-200 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Гринів Яни Василівни про повернення до стадії підготовчого судового розгляду, поновлення строку для заявлення такого клопотання та допиту в якості свідка ОСОБА_6 , в режимі відеоконференції - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали суду складено 18 жовтня 2024 року о 14 год. 50 хв.

Суддя Беркещук Б. Б.