Номер провадження 2-п/243/32/2024
Номер справи 243/6358/24
УХВАЛА

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

«18» жовтня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хаустової Т.А.

за участю секретаря судового засідання - Чернікової Ю.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі Наказу № 29-к «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10 травня 2022 року, заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_1 , Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року у справі № 243/6358/24,-

В С Т А Н О В И В :

08 жовтня 2024 року Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області звернулося до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з заявою про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року у справі № 243/6358/24, обґрунтовуючи заяву тим, що заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області 09 вересня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, про стягнення грошових коштів у вигляді недотриманої пенсії, задоволені в повному обсязі.

Заявник зазначає, що Головне управління не було присутнє в судовому засіданні 09.09.2024, не мало можливості повідомити про причини неявки, не надало відзив по справі і докази, на які посилається, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В зв`язку з викладеним, просить суд скасувати заочне рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року №243/6358/24 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заява Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року у справі №243/6358/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області за участю третьої особи: Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, про стягнення грошових коштів у вигляді недотриманої пенсії, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року №243/6358/24 задоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області за участю третьої особи: Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, про стягнення грошових коштів у вигляді недотриманої пенсії.

Згідно з ч.2 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Заявник зазначає, що Головне управління не було присутнє в судовому засіданні 09.09.2024, не мало можливості повідомити про причини неявки, не надало відзив по справі і докази, на які посилається, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У відповідності до п.1 ч.7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до повідомлень від 09 серпня 2024 року та від 02 вересня 2024 року відповідачу було направлено документи разом з повідомленням дат судових засідань на його електронну адресу .

В заяві про перегляд заочного рішення заявник зазначає, що не був присутній в судовому засіданні 09.09.2024, не мав можливості повідомити про причини неявки, не надав відзив по справі і докази, на які посилається, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, проте жодних доказів на підтвердження зазначеної інформації суду не надав.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Отже, чинним законодавством саме на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця перебування.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту зазначеного закону, для скасування заочного рішення мають бути у наявності одночасно обидві підстави, передбачені ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме:

поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин;

наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Водночас з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Суд вважає, що обставини, на які посилається відповідач, не мають істотного значення для правильного вирішення спору по справі, оскільки відповідачем не надано жодних доказів на їх підтвердження.

Враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що заявником не вказано доказів, які б мали значення для справи, та могли привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, суд приходить до висновку, що заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_1 , Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори про перегляд заочного рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 вересня 2024 року у справі № 243/6358/24 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвалу постановлено, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повний текст ухвали суду складено 18 жовтня 2024 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова