КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 755/6825/23

провадження № 22-ц/824/1313/2024

21 жовтня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Кирилюк Г. М., розглянувши клопотання ОСОБА_1 зауваження щодо неповноти записів в протоколі судового засідання щодо неефективності інституту відводу суду, в справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Експортно-кредитне агентство» про визнання постанови суду юридичним фактом та стягнення вихідної допомоги (матеріальної компенсації), за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 листопада 2023 року,

встановив:

В провадженні Київського апеляційного суду перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Експортно-кредитне агентство» про визнання постанови суду юридичним фактом та стягнення вихідної допомоги (матеріальної компенсації) за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 листопада 2023 року.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 листопада 2023 року в частині відмови в задоволенні позову про стягнення вихідної допомоги (матеріальної компенсації) скасовано. Ухвалене в цій частині нове судове рішення, яким вказані позовні вимоги задоволено. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Експортно-кредитне агентство» на користь ОСОБА_1 суму вихідної допомоги (матеріальної компенсації) в розмірі 1 328 643 грн 02 коп. з утриманням із цієї суми установлених законодавством України податків і зборів. В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін. Відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні заяви про постановлення окремої ухвали. Вирішено питання розподілу судових витрат.

10.05.2024 ОСОБА_1 подала письмові зауваження щодо неповноти записів в протоколі судового засідання від 07 травня 2024 року стосовно неефективності інституту відводу суду.

Просила суд погодитись із зауваженнями щодо неповноти записів в протоколі судового засідання від 07 травня 2024 року і постановити ухвалу, якою:

1) у зв`язку з неповнотою протоколу судового засідання від 07 травня 2024 року зобов`язати секретаря судового засідання доповнити зміст протоколу судового засідання від 07 травня 2024 року, після запису: « ОСОБА_1 прошу внести до судового протоколу репліку щодо неефективності інституту відводу» дописати наступне: «Неефективність інституту відводу полягає у недотриманні процесуальних норм принципу природної справедливості, з огляду на те, що «ніхто не може бути суддею у власній справі» та з огляду на норми Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, прийнятого 16 грудня 1966 року Генеральною Асамблеєю ООН, ратифікованого Указом Президії Верховної Ради Української РСР №2148-VІІВ від 19.10.1973 року та норми Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року. Через неефективність інституту відводу за нормами Цивільного процесуального кодексу України, - прошу врахувати відсутність сенсу заявляти відвід суду у цій справі на стадії апеляційного провадження»;

2) скріпити виправлений протокол судового засідання від 07 травня 2024 року електронним підписом секретаря судового засідання і приєднати його до справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості:

1) рік, місяць, число і місце судового засідання;

2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання;

3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи;

4) порядковий номер вчинення процесуальної дії;

5) назва процесуальної дії;

6) час вчинення процесуальної дії;

7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати;

8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 249 ЦПК України учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису.

Головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Згідно зі ст. 129 Конституції України та положення ст. 7 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами є однією із гарантій гласності судового процесу як основоположного принципу правосуддя.

Фіксування судового процесу у процесуально-правовому аспекті означає закріплення юридично значущих дій суду, інших учасників судового процесу у відповідних процесуально-документальних формах з метою забезпечення їх вірогідності з точки зору об`єктивності засобів фіксації судового процесу та визначення процесуальних наслідків цих дій під час розгляду справи по суті на різних стадіях судового процесу.

Таким чином, фіксація цивільного процесу є обов`язковою під час документального оформлення процесуальних актів-документів, які фіксують процесуальні дії суду, сторін та інших учасників судового розгляду, а також обставини, юридичні факти під час розгляду цивільної справи.

Під неповнотою протоколу судового засідання слід розуміти відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом.

Інститут подання учасником справи та розгляду судом зауважень на протокол судового засідання в своїй меті має забезпечити можливість оперативного внесення виправлень в протокол судового засідання, усунення його неточності.

Разом з тим, у своїх зауваженнях щодо протоколу судового засідання від 07 травня 2024 року ОСОБА_1 фактично просить зазначити дослівно її репліку щодо неефективності інституту відводу суду.

При цьому нормами ЦПК України не передбачено обов`язок секретаря судового засідання дослівно відображати, зокрема, виступи, пояснення, запитання та відповіді учасників справи.

Протокол судового засідання є документом технічного характеру, який відіграє допоміжну роль, оскільки дозволяє орієнтуватися при відшукуванні потрібного фрагмента аудіозапису судового засідання для прослуховування, він не є повним стенографічним відображенням перебігу судового процесу. Тому, саме з метою забезпечення повної фіксації судового засідання та подій, які відбуваються під час судового розгляду, і здійснюється технічний запис судового засідання.

В протоколі судового засідання від 07 травня 2024 рокувідображено рух судового процесу, зазначено назви процесуальних дій та час їх вчинення, викладені обставини відповідають подіям, які відбувалися у судовому засіданні, а тому подані зауваження щодо неповноти записів в протоколі судового засідання від 07 травня 2024 року підлягають відхиленню.

Керуючись ст. 248, 249 ЦПК України головуючий суддя

ухвалив:

Зауваження ОСОБА_1 щодо неповноти записів в протоколі судового засідання від 07 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Експортно-кредитне агентство» про визнання постанови суду юридичним фактом та стягнення вихідної допомоги (матеріальної компенсації), за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 листопада 2023 року відхилити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. М. Кирилюк