УХВАЛА

про залишення заяви без руху

21 жовтня 2024 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду в Херсонській області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,-

ВСТАНОВИВ:

До суду через підсистему Електронний суд надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду в Херсонській області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Абзацом 2 ч.1 ст.177 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

За ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Заява з додатками подана в електронній формі через систему «Електронний суд», однак до неї не додано доказів надсилання позовної заяви з доданими документами заінтересованій особі до його електронного кабінету або в разі відсутності такого у паперовій формі листом з описом вкладення, чим порушено абз.2 ч.1 ст.177 ЦПК України.

Долучений до заяви скріншот про надіслання на електронну пошту заінтересованої особи заяви з додатками не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки нормами ЦПК чітко визначено порядок надіслання заяви з додатками в разі звернення до суду через Електронний Суд.

Суд звертає увагу, що надіслання на електронну пошту не є тотожнім з направленням до електронного кабінету.

Крім того, в порушення ч.4 ст. 177 ЦК України, заявницею не сплачено судовий збір, однак подано клопотання про її звільнення від сплати судового збору, мотивуючи тим, що її майновий стан не дозволяє сплатити повністю або навіть частково судовий збір, оскільки є внутрішньо переміщеною особою, постійних доходів та утриманців не має, пенсію та державну допомогу ВПО не отримує.

Частиною другою статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.03.2020 року у справі №585/2357/19 дійшов висновку, що при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Разом з тим, у відповідності до правової позиції, викладеної у постанові у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Заявницею на обґрунтування свого матеріального стану додано до заяви довідку ГУПФ України в Херсонській області №139 про те, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку в пенсійному фонді та пенсію не отримує, повідомлення про відмову у наданні державної допомоги на проживання ВПО від 09.04.2024 р.

В той же час, заявницею не подано інших відомостей щодо матеріального стану, зокрема довідки форми ОК5, з податкового органу щодо отримання/не отримання доходу, довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо, що унеможливлює вирішення питання про звільнення заявниці від сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про державний бюджет України на 2024 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року у розмірі 3028,00 грн.

У відповідності до ч. 3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на викладене, судовий збір за подання заяви повинен становити 484,48 грн.

Крім того, заявниця звертаючись до суду із заявою про встановлення факту належності їй диплому про закінчення училища, копії вказаного диплому до заяви не додає, клопотання про його витребування не подає.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Підсумовуючи викладене, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку п`ять днів з дня вручення ухвали суду, для усунення недоліків, які повинні бути усунуті шляхом надання суду доказів надіслання заяви з доданими документами заінтересованій особі до його електронного кабінету або в разі відсутності такого у паперовій формі листом з описом вкладення; сплатою судового збору або подання клопотання про звільнення, розстрочення відстрочення сплати судового збору з поданням відповідних доказів.

В разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява буде визнана неподаною та повернута заявникові, що не позбавляє його в подальшому повторно звернутися до суду із заявою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. 12, 175, 177, 185, 293, 315, 316, 318 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду в Херсонській області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення заяви без руху направити заявнику.

Надати заявнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню, окремо від судового рішення за суттю не підлягає.

СуддяО. В. Ус