Рішення

Іменем України

17 жовтня 2024 року

смт Краснопілля

справа № 578/776/24

провадження № 2/578/261/24

Краснопільський районний суд Сумської області в складі головуючого судді Косар А. І.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу Єдиний унікальний номер судової справи 578/776/24

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 в особі представника адвоката Струць Тетяни Ігорівни

відповідач: ОСОБА_2

предмет позову: спір про розірвання шлюбу

учасники судового процесу:

секретар судового засідання Литвин А. В.

та установив:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2024 року представник позивача адвокат Струць Тетяна Ігорівна в інтересах ОСОБА_1 через портал «Електронний суд» звернулася до Краснопільського районного суду Сумської області /далі суд/ з позовом доОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який сторони зареєстрували 21 червня 2008 року. Позовну заяву представник позивача мотивує тим, що подружжя у 2022 році фактично припинило шлюбні стосунки, не ведуть спільного господарства і побуту. Спору щодо поділу майна не має. Є спільні неповнолітні діти: ОСОБА_3 2008 р. н., ОСОБА_4 2010 р. н., ОСОБА_5 2012 р.н., ОСОБА_6 2015 р. н., ОСОБА_7 2019 р. н. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Процесуальні дії у справі

05.08.2024протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Алевтину Іванівну Косар.

На виконання вимог частини шостої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України /далі по тексту також ЦПК/, 09.08.2024суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Реєстру територіальної громади Краснопільської селищної ради Сумської області.

19.08.2024Краснопільська селищна рада Сумської області надіслала відповідь про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, яку суддя отримал 30.08.2024 після виходу з відпустки.

06 вересня 2024 року ухвалою суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у судовій справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, справу призначив до судового розгляду на 11:40 год. 17.10.2024.

Датою ухвалення судом першої інстанції судового рішення в даній справі є дата складення повного судового рішення 17.10.2024 /абзац 2 частини пятої статті 268 ЦПК/.

Аргументи сторін

Позивач та її представник позов підтримують.

ОСОБА_2 про день, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повістки - повідомлення за зареєстровани місцем проживання, конверт з рекомендованим повідомленням повернувся без вручення адресату з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Отже, лише відповідач за власним волевиявленням не скористався правом отримати кореспонденцію від суду, а тому відповідач вважається таким, що повідомлений про перебування справи на розгляді. Неотримання відповідачем ухвали суду та копії позовної заяви з додатками відбулося саме з його вини. Відповідач, у разі незнаходження за його адресою реєстрації, повинен був докласти зусиль про отримання поштової кореспонденції за цією адресою. Крім того, неотримання ухвали суду відповідачем у вказаному випадку не може бути причиною для порушення законного права позивача на розумний строк розгляду його справи. У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/15442/17 та від 04.12.2018 у справі №921/32/18.

Крім того, Верховний Суд в постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 зазначив, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Відповідач ОСОБА_2 у визначений судом строк не подав заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, та відзив.Виходячи з цього, суд уважає за можливе розглядати справу за наявними в ній доказами.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

ОСОБА_2 та ОСОБА_8 21 червня 2008 року зареєстрували шлюб у Сіннівській сільській раді Краснопільського району Сумської області, відповідний актовий запис за № 01 від 21 червня 2008 року, що підтверджено СВІДОЦТВОМ ПРО ШЛЮБ Серія НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Сіннівської сільської ради Краснопільського району Сумської області 21.06.2008 /ас 3 на звороті/.

Мотивувальна частина

Позиція суду

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК, провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 4 ЦПК, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 13 ЦПК суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 81 ЦПК передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 264 ЦПК, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд доходить висновку, що позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Струць Тетяни Ігорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі і позов пред`явлено належною особою, тоді як наявність причин, що перешкоджають розірванню шлюбу, в судовому засіданні не було встановлено.

Між сторонами склалися правовідносини з питання припинення шлюбу і врегульовані нормами Сімейного Кодексу України.

Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частина перша статті 24 Сімейного кодексу України, далі по тексту також СК).

Частинами третьою, четвертою статті 56 СК передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з частиною другою статті 104, частиною третьою статті 105 СК шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 СК.

За змістом частини третьої статті 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до частини першої статті 110, статті 112 СК позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Встановлені обставини свідчать про те, що між сторонами на час розгляду справи у суді сімейних відносин не існує. З часу знаходження позову в суді примирення між сторонами не відбулось. Кожна з сторін не вважає можливим збереження сім`ї. Суд не вбачає надання строку на примирення. Спір про майно на час розгляду справи відсутній. Неповнолітніх дітей від шлюбу не має.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

При вирішенні спору суд також враховує наступне.

Згідно зі статтею 12 ЦПК, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог.

Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору положень частини четвертої статті 263 Цивільного процесуального кодексу України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.

Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідач відзив не подав. Обставин, викладених у позові, не спростував.

Виходячи з цих обставин, одного з основних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача.

Встановлені обставини свідчать про те, що між сторонами на час розгляду справи у суді сімейних відносин не існує. З часу знаходження позову в суді примирення між сторонами не відбулось. Кожна з сторін не вважає можливим збереження сім`ї. Суд не вбачає надання строку на примирення. Подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам позивача. Спір про майно та місце проживання дітей на час розгляду справи відсутній.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Згідно зі статтею 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

При реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 » і у зв`язку з розірванням шлюбу не порушує питання відновлення свого дошлюбного прізвища.

Щодо розподілу судових витрат між сторонами

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір із позовної заяви майнового та немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подана, що станом на день звернення позивача до суду 05.08.2024 складає 1211,20 грн.

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З матеріалів справи слідує, що позивач не звільнений від сплати судового збору за позовну вимогу про розірвання шлюбу і при пред`явленні даного позову нею було сплачено судовий збір у розмірі 968,96 грн - із застосуванням понижуючого коефіцієнта 0,8, що передбачено частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (ас 9).

У цій справі суд дійшов висновку про задоволення позову, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 968,96 грн.

Керуючись стст. 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 280, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Краснопільський районний суд Сумської області, -

Ухвалив:

Задовольнити позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Струць Тетяни Ігорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розірвати шлюб, який зареєстрували ОСОБА_2 , дата і місце народження: 13.12.1982, село Сінне, Краснопільський район, Сумська область, Україна; громадянство: України, та ОСОБА_8 , дата і місце народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , село В. Піщане, Ковпаківський район, Сумська область, Україна; громадянство: України, 21 червня 2008 року у Сіннівській сільській раді Краснопільського району Сумської області, актовий запис за № 01

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Надіслати копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

При державній реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_1 надалі іменуватись прізвищем ОСОБА_10 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 968 /дев`ятсот шістдесят вісім/ грн 96 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Інформація про сторони та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 , Україна

представник позивача: адвокат Струць Тетяна Ігорівна, РНОКПП: НОМЕР_3 ; ОРДЕР СЕРІЯ АТ № 1059814 на надання правничої (правової) допомоги № б/н від 31.07.2024

відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 : встановлене місце реєстрації: АДРЕСА_1 , Україна

Суддя А. І. Косар