ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2524/24
"15" серпня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,
секретаря судового засідання - Ломакіної Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, Управління (центр) надання адміністративних послуг Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про надання дозволу на зняття неповнолітніх осіб із зареєстрованого місця проживання без згоди другого із батьків,-
20 листопада 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив надати йому дозвіл на зняття неповнолітніх осіб - ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 із зареєстрованого місця проживання у квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , без згоди другого з батьків - ОСОБА_2 .
В обґрунтування позову позивач зазначає, що він є співвласником зазначеної квартири разом з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
02.11.2013 року позивач з відповідачкою уклали шлюб, під час якого народилось двоє дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зареєстровані у цій квартирі.
11.11.2021 року відповідачка разом з обома дітьми виїхала на територію тимчасово окупованої Автономної Республіки Крим.
13.10.2023 року позивач звернувся до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Центру надання адміністративних послуг Дарницької РДА із заявми про зняття неповнолітніх дітей із зареєстрованого місця проживання дітей, проте отримав відмову.
За таких обставин позивач вважає, що подальша реєстрація місця проживання обох неповнолітніх дітей в даній квартирі суперечить його інтересам як співвласника квартири, а тому просить суд зняти їх з реєстрації.
Ухвалою суду від 25.01.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначене підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 21.05.2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено розгляд справи по суті.
04.03.2024 року представником Управління (Центру) надання адміністративних послуг Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації надані письмові пояснення, в яких зазначено, що ЦНАП лише приймає документи від заявника і в подальшому передає їх до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб апарату Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації для прийняття рішення про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання особи або про відмову у знятті із задекларованого/зареєстрованого місця проживання. Отже до повноважень ЦНАПу не входить зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи (а.с. 79-81).
Відповідачка правом відзиву на позов не скористалась.
22.05.2024 року від Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації до суду надійшов висновок про недоцільність надання дозволу на зняття малолітніх дітей ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із зареєстрованого місця проживання без згоди другого з батьків (а.с. 107). Даний висновок аргументовано тим, що матеріали справи не містять жодних доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 хоча б намагався отримати від ОСОБА_2 згоду на зняття малолітніх дітей з реєстрації у квартирі або доказ того, що остання йому відмовила, хоча контактні дані ОСОБА_2 вказані представником ОСОБА_1 відомі та вказані ним у позовній заяві. Таким чином, надання дозволу на зняття малолітніх дітей із зареєстрованого місця проживання, на думку Служби у справах дітей Дарницької РДА, суперечить їх правам та інтересам, звужує обсяг існуючих житлових прав дітей, порушує охоронювані законом інтереси, зменшує або обмежує права та інтереси дітей щодо житлового приміщення, а також порушує гарантії збереження права останніх на житло.
Інші треті особи не скористались правом надання пояснень по суті справи.
В судове засідання учасники справи не з`явились; про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином відповідно до ст.ст. 128, 129, 130 ЦПК України.
Позивач ОСОБА_1 подав заяву, у якій вказав, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення та просить суд проводити судовий розгляд без його участі, позовні вимоги задовольнити (а.с. 100).
Відповідачка ОСОБА_2 викликалась до суду судовою повісткою за адресою реєстрації, однак конверт повернувся до суду без вручення адресату з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 72, 84). Крім того відповідачка повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Дарницького районного суду міста Києва (а.с. 96, 116).
Треті особи подали заяви про розгляд справи без їх участі (а.с. 64, 65, 66, 101).
Неявка учасників справи в судове засідання не перешкоджає розгляду справи з огляду на те, що вони належним чином повідомлені про дату час та місце розгляду справи, а від позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутності. Суд вважає можливим задовольнити клопотання позивача та провести заочний розгляд справи відповідно до ст.280 ЦПК України.
У зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, вирішуючи справу, дійшов висновку, що позивач, пред`явивши позовну вимогу про зняття неповнолітніх осіб із зареєстрованого місця проживання без згоди другого із батьків, обрав неналежний спосіб захисту права, що є підставою для відмову у позові.
Свій висновок суд обґрунтовує наступним.
Судове рішення про на зняття неповнолітніх осіб із зареєстрованого місця проживання без згоди другого із батьків не є підставою для вчинення зазначених реєстраційних дій, тому заявлена позовна вимога не відповідає ефективному способу захисту прав та інтересів позивача.
Підстави та порядок зняття дітей з реєстрації за місцем проживання одного з батьків врегульовано Порядком декларування та реєстрації місця проживання (декларування), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022 року № 265.
Зазначеним Порядком передбачено позасудовий та судовий спосіб зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання.
Вказаним порядком визначено, що декларування/реєстрація місця проживання (перебування), зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), зміна місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування) особи здійснюється органом реєстрації, на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради.
За змістом п.50 вказаного Порядку зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється реєстратором на підставі:
заяви про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), поданої особою або її законним представником (представником) за формою згідно з додатком 5;
рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою (у такому випадку адміністративний збір не сплачується);

заяви власника житла про зняття особи із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) .

Щодо зняття з із задекларованого/зареєстрованого місця проживання дітей, то вказаним Порядком визначено наступне:

відповідно до п. 51 вказаного Порядку подання заяви про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) дитини віком до 14 років здійснюється одним із батьків або інших законних представників за згодою іншого з батьків або законних представників;

відповідно до п. 52 вказаного Порядку зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) дитини віком від 14 до 18 років здійснюється за згодою її батьків або інших законних представників чи одного з них, крім випадку зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання такої дитини у гуртожитку закладу освіти у період чи після закінчення навчання.

Отже, законодавцем визначено, що зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання дітей здійснюється на підставі заяви батька та матері дитини або на підставі рішення суду: про позбавлення права користування житлом, або про виселення, або про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи,

Тобто закон не передбачає надання судом дозволу на зняття дітей з реєстрації.

Обрання неналежного способу захисту порушеного права є самостійною підставою для відмови у позові.

Відмовляючи у задоволенні позову з вказаної підстави, суд не встановлює обставини справи та надає їм правової оцінки, адже позивач не позбавлений права звернутись до суду повторно із аналогічною позовною заявою, обравши спосіб захисту порушеного права, який визначений законом.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, понесені позивачем судові витрати не відшкодовуються відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 137, 141, 263, 265 ЦПК, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, Управління (центр) надання адміністративних послуг Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про надання дозволу на зняття неповнолітніх осіб із зареєстрованого місця проживання без згоди другого із батьків - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Осіпенко Л.М.