Справа № 206/452/24
Провадження № 2-зз/206/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2024 суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштак К.С., дослідивши зміст та матеріали клопотання представника заявника ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про стягнення боргу та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

29.01.2024 до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про стягнення боргу та моральної шкоди.

Ознайомившись із змістом клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Так, клопотання про скасування заходів забезпечення позову має відповідати загальним вимогам, визначеним ЦПК України.

При вирішенні питання щодо прийняття клопотання до розгляду суддею встановлено, що клопотання не відповідає вимогам ч. 1 ст. 158 ЦПК України, в частині вмотивованості клопотання.

Також заявником у поданому клопотанні не зазначено повні відомості щодо заінтересованих осіб (сторін), котрі брали участь у розгляді даної цивільної справи по суті.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Згідно абзацу 2 ч. 2 ст. 183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Однак, заявником вищезазначені вимоги ЦПК України в повній мірі не виконані.

Окрім того, до клопотання додано не всі докази, що підтверджують вказані в ньому обставини, а саме ухвалу про забезпечення позову від 05.08.2002, рішення суду від 23.03.2004, докази виконання рішення суду тощо.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Отже, правові підстави для прийняття клопотання до розгляду наразі відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Оскільки чинним ЦПК України не врегульовано питання щодо наслідків недотримання форми та змісту клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд застосовує загальні положення ЦПК України щодо форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення та інституту забезпечення позову, та керується аналогічними нормами, якими регламентовано повернення заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Так, відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову необхідно повернути заявнику без розгляду, як таке, що не відповідає вимогам ст.ст. 153, 183 ЦПК України.

Після виконання вимог ЦПК України щодо форми і змісту відповідного клопотання, заявник не позбавлений права звернутися до суду з таким клопотанням повторно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 14, 81, 153, 158, 182, 183, 260-261, 263, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника заявника ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про стягнення боргу та моральної шкоди повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення (ухвали) до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя К.С. Маштак