Справа № 308/8983/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Шумило Н.Б.

за участю секретаря судового засідання Кравчук А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , територіальної громади в особі Ужгородської міської ради та Першої ужгородської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визначення часток у спільному сумісному майні, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин справи

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 , територіальної громади в особі Ужгородської міської ради та Першої ужгородської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визначення часток у спільному сумісному майні, в якому просить: визначити частки ОСОБА_1 , ОСОБА_4 (померлий батько), ОСОБА_5 (померла мати), ОСОБА_6 та ОСОБА_2 в спільній сумісній власності квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , приватизованої ними згідно з свідоцтвом про право власності на житло від 04 квітня 1996 року, виданого Закарпатським правлінням облспоживспілки, згідно з розпорядженням голови правління облспоживспілки від 04 квітня 1996 року за №87 рівними, по 1/5 за кожним.

В обґрунтування позову зазначає, що вона, ОСОБА_1 , є спадкоємцем за заповітом за померлими батьками ОСОБА_5 (заповіт від 15.09.2017, зареєстрований в реєстрі за №4-480) та ОСОБА_4 (заповіт від 15.09.2017, зареєстрований в реєстрі за №4-481).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_5 , актовий запис про смерть №1200, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 22.11.2019.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_4 , актовий запис про смерть №927, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 18.07.2022.

На підставі свідоцтва про право власності на житло від 04.04.1996, виданого Закарпатським правлінням облспоживспілки, згідно з розпорядженням від 04.04.1996 за №87 на праві приватної спільної сумісної власності позивачу ОСОБА_1 , ОСОБА_4 (померлий батько), ОСОБА_5 (померла мати), ОСОБА_7 (донька позивача, прізвище за чоловіком ОСОБА_8 ) та ОСОБА_2 (сестра) належить приватизована квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Частки приватної спільної сумісної власності під час приватизації не були визначені. Квартира складається з 4-х кімнат, загальною площею 83,4 кв.м.

Позивач вказує, що для оформлення спадкових прав після смерті матері та батька вона звернулася до Першої ужгородської державної нотаріальної контори (витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі спадкових справ №70819866 від 06.12.2022 та від 01.06.2020 №60383300).

Однак, державним нотаріусом їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлих батьків, у зв`язку з тим, що не була виділена (визначена) частка співвласників у спільному сумісному майні.

Позивач звертає увагу, що у зв`язку з небажанням відповідача ОСОБА_2 оформити виділ своєї частки у спільному сумісному майні, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у позасудовому порядку, зумовило її звернутися у суд з даним позовом.

Процесуальні дії по справі, заяви та позиція сторін

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.05.2024 вказану позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.07.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом, постановлено розгляд справи проводити в загального позовного провадження та призначено підготовче засіданні.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.09.2024 закрито підготовче провадження у справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Павлюк А.М. у судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлялися належним чином. При цьому 15.10.2024 від позивача та її представника до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином. 12.08.2024 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та законними, а тому визнаються нею у повному обсязі. Просить розглянути справу без її участі.

Представник відповідача Ужгородської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином. При цьому 07.10.2024 від представника міської ради до суду надійшло клопотання, згідно з яким не заперечує проти розгляду справи без їх участі за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача Першої ужгородської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву не подано. При цьому 11.09.2024 від завідувача контори до суду надійшла заява, згідно з якою просить розглянути справу без участі їх представника.

Третя особа ОСОБА_9 у судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, при цьому 29.08.2024 подала до суду письмові пояснення, у яких повністю підтримує позовні вимоги позивача, просить розглянути справу без її участі.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 26.02.1968, свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 26.08.1989.

15.09.2017 ОСОБА_5 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої ужгородської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за №4-480, згідно з яким на випадок свої смерті зробила розпорядження, яким всю належну їй на праві приватної власності частку квартири, що розташована в АДРЕСА_1 , а також все своє майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося, а також все те, що вона за законом буде мати, заповіла доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

15.09.2017 ОСОБА_4 склав заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої ужгородської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за №4-481, згідно з яким на випадок свої смерті зробив розпорядження, яким всю належну йому на праві приватної власності частку квартири, що розташована в АДРЕСА_1 , а також все своє майно, що буде належати йому на день його смерті, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося, а також все те, що він за законом буде мати, заповів доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

22.11.2019 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 22.11.2019.

16.07.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 18.07.2022.

Першою ужгородською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_5 заведено спадкову справу №111/2020, а після смерті ОСОБА_4 спадкову справу №205/2022, що підтверджується відповідними витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 04.04.1996, виданого Закарпатським правлінням облспоживспілки, згідно з розпорядженням №87 від 04.04.1996, посвідчено, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , дійсно належить на праві приватної, спільної, сумісної власності ОСОБА_4 та членам його сім`ї: дружині ОСОБА_5 , дочці ОСОБА_1 , онучці ОСОБА_7 , дочці ОСОБА_2 .

На звернення позивача щодо видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири, що розташована в АДРЕСА_1 , Першою ужгородською державною нотаріальною конторою листом від 15.05.2024 № 241/01-16 повідомлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що на день смерті постійно мешкала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , яка залишила на її ім`я заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої ужгородської державної нотаріальної контори 15.09.2017 №4-480, в якому заповіла все своє майно. ІНФОРМАЦІЯ_6 помер її батько ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що на день смерті постійно мешкав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , який залишив на її ім`я заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої ужгородської державної нотаріальної контори 15.09.2017 №4-481, в якому заповів все своє майно. Вказана квартира була приватизована на праві спільної сумісної власності на п`ятьох співвласників ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 . В разі смерті одного із співвласників виділ частки відбувається в судовому порядку. Тому роз`яснено, що позивачу необхідно звернутися із заявою про визначення часток у спільній сумісній власності на квартиру в Ужгородський міськрайонний суд.

Згідно з довідкою, виданою комунальним підприємством «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради від 07.06.2024 №576, квартира АДРЕСА_3 , станом на 31.12.2012 була зареєстрована в КП «БТІ м. Ужгород», реєстровий №9015 в книзі №43 за: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 на праві приватної, спільної, сумісної власності. Підстава: свідоцтв про право власності на житло, виданим Закарпатським правлінням облспоживспілки, згідно з розпорядженням №87 від 04.04.1996.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку.

Застосовані норми права, позиція суду та оцінка доводів

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Конституції України право приватної власності набувається у порядку, визначеному законом.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним (ч. 4 ст. 41 Конституції України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності здійснюється за згодою всіх співвласників.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини законом визначений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), яким є смерть особи або оголошення її померлою (ч. 1 ст. 1220 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1, 5 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), які містяться у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, з урахуванням того, що квартира АДРЕСА_3 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , без визначення частки кожному із співвласників, а ОСОБА_4 та ОСОБА_11 померли, суд вважає, що заявлені позовні вимоги позивача є підставними та такими, що підлягають до задоволення.

При цьому судом не встановлено обставин, які б свідчили про порушення прав, свобод та інтересів інших осіб, внаслідок ухвалення судом саме такого судового рішення.

Виходячи з того, що позивач у позовній заяві зазначив, що всі судові витрати у даній справі залишає за собою, то судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою судового збору, слід покласти на позивача.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 89, 141, 247, 258, 263-265, 266, 274, 279, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , територіальної громади в особі Ужгородської міської ради та Першої ужгородської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визначення часток у спільному сумісному майні, задовольнити повністю.

Визначити частки співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .07.2022, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 та ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить їм згідно свідоцта про право власності на житло від 04 квітня 1996 року, виданим Закарпатським правлінням облспоживспілки, згідно з розпорядженням №87 від 04.04.1996, є рівними та становлять по 1/5 частці кожному.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач: територіальна громада в особі Ужгородської міської ради, код ЄДРГІОУ 33868924, місцезнаходження: пл. Поштова, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область.

Відповідач: Перша ужгородська державна нотаріальна контора, , місцезнаходження: пл. Собранецька, 47, м. Ужгород, Закарпатська область.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_7 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повне рішення суду складено 17 жовтня 2024 року.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області Н.Б. Шумило