Провадження № 2/947/3947/24
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого судді Куриленко О.М.,
за участю секретаря судового засідання Сопової А.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії АТ «Укртелеком» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину,
Ухвалою судді від 12.06.2024 року відкрито провадження по справі та призначено судове засідання.
Ухвалою суду від 10.07.2024 року участь відповідача ОСОБА_1 у справі забезпечено шляхом звернення із судовим дорученням до начальника Державної установи Одеська виправна колонія №14 про вручення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відбуває покарання в державній установі Одеська виправна колонія №14, копії позовної заяви Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії АТ «Укртелеком» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину, якому доручено: з`ясувати у відповідача: чи визнає він позовні вимоги Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії АТ «Укртелеком»? якщо не визнає, то з яких підстав та на яких доказах, ґрунтуються заперечення відповідача проти позову? які докази він бажає надати на підтвердження заперечень проти позову? чи бажає він подати зустрічний позов? чи не заперечує він проти розгляду справи Київським районним судом міста Одеси без його участі?
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.
Представник позивача до суду не з`явився; 12.06.2024 року через систему «Електронний суд» надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце слухання справи, відзив на позовну заяву не подавав, з клопотаннями до суду не звертався.
Тому, суд вважає за можливе розгляд даної справи по суті у відсутності відповідача по наявним матеріалам справи в заочному порядку відповідно до ст. ст.223, 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши зібрані в справі докази, приходить до таких висновків.
Після цього, покинув місце скоєння кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на свій власний розсуд, чим спричинив АТ «Укртелеком» майнову шкоду на загальну суму 3940,72 гривень.
У подальшому, під час вчинення злочинних дій, направлених на таємне викрадення кабелю електрозв`язку, його злочинні дії були викриті та припинені співробітниками поліції, у зв`язку з чим ОСОБА_1 , не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, з причин, що не залежали від його волі.
АТ «Укртелеком» в особі Одеської філії АТ «Укртелеком» звернувся до ОРУП №1 ГУНП в Одеській області із заявою про кримінальні правопорушення та захистом порушених прав і законних інтересів. Слідчими органами ОРУП №1 ГУНП в Одеській області було порушено кримінальне провадження відносно відповідача - ОСОБА_1 .
Відповідач ОСОБА_1 повністю визнав себе винним у вчиненні крадіжок кабелів зв`язку АТ «Укртелеком», чим спричинив АТ «Укртелеком» матеріальний збиток на загальну суму 6773,09 гривень.
05.04.2024 року Київський районний суд міста Одеса визнав по кримінальній справі № 947/9756/24 (провадження № 1-кп/947/806/24) винним ОСОБА_1 у вчиненні злочинів передбачених ст. 185 Кримінального кодексу України, та призначив покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років 2 (два) місяці - з моменту його фактичного затримання, а саме, з 15.03.2024 року.
Вирок суду набрав законної сили 07.05.2024 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Зазначені обставини вчинених відповідачем протиправних дій щодо позивача встановлені вироком суду, тому відповідно до ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню.

Згідно ч. 7 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Дослідженими в справі доказами встановлено, що позивачем АТ «Укртелеком» в кримінальному провадженні не було пред`явлено цивільного позову. Станом на дату подання позову майнова шкода відповідачем не відшкодована.

Розмір нанесених збитків позивачу визначено згідно Довідок АТ «Укртелеком» про вартість викрадених кабелів, які знаходиться в кримінальній справі №947/9756/24 (провадження № 1-кп/947/806/24).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно ст.ст. 10-13 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст.ст. 76-83 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відмова від визнання обставин приймається судом, якщо сторона, яка відмовляється, доведе, що вона визнала ці обставини внаслідок помилки, що має істотне значення, обману, насильства, погрози чи тяжкої обставини, або що обставини визнано у результаті зловмисної домовленості її представника з другою стороною. Про прийняття відмови сторони від визнання обставин суд постановляє ухвалу. У разі прийняття судом відмови сторони від визнання обставин вони доводяться в загальному порядку.

Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили - не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили - не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Стаття 89 ЦПК України встановлює, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Стаття 95 ЦПК України передбачає, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, який завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Стаття 1192 ЦК України встановлює, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як встановлено судом, в результаті протиправних дій відповідача ОСОБА_1 позивачу АТ «Укртелеком» спричинено матеріальної шкоди на суму 6773,09 грн.

Тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «Укртелеком» підлягає стягнення майнова шкода в розмірі 6773,09 грн.

Нормами ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як встановлено судом, позивачем при зверненні до суду з позовом не сплачено судовий збір. Тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір за розгляд справи судом в розмірі 1211,20 грн.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 133, 141, 265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 22, 1166, 1192 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії АТ «Укртелеком» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення злочину, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь позивача Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії Акціонерного товариства «Укртелеком», п/р ІВАN НОМЕР_1 , , АТ «СЕНС БАНК», м. Київ, МФО 300346, матеріальні збитки у сумі 6773,09 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: О. М. Куриленко