Справа № 358/1598/24 Провадження № 2-о/358/112/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа Обухівський об`єднаний відділ Центрального міжрегіонального Управління Державної Міграційної служби у м. Києві та Київської області, про встановлення факту постійного проживання в неповнолітньому віці на території України станом на 24.08.1991 рік, -

В С Т А Н О В И В:

01.10.2024 р. до Богуславського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа Обухівський об`єднаний відділ Центрального міжрегіонального Управління Державної Міграційної служби у м. Києві та Київської області, про встановлення факту постійного проживання в неповнолітньому віці на території України станом на 24.08.1991 рік.

Суд своєю ухвалою від 03.10.2024 р. залишив заяву без руху та зазначив, що заявнику необхідно протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали виправити недоліки заяви. Заявнику також було роз`яснено, що у разі неусунення недоліків, заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

11.10.2024 р. від заявника надійшла заява про усунення недоліків.

Дослідив вищезазначену заяву, суд зазначає, що недоліки, зазначені судом, заявник не усунув в повному обсязі, ухвалу суду не виконав. Оскільки, заявник так і не зазначив відомості, чи був взагалі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 документований паспортом громадянина України, чи був вказаний документ втрачений, чи взагалі не звертався за отриманням паспорту.

З приводу неповноти доводів заяви суд зазначає наступне.

Так, закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною. (Постанова ВП ВС від 26.09.2024 р. №990/220/24)

Слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснив аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання позовної заяви оформленої з порушенням вимог ч.7 ст.177 ЦПК України, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам ч.7 ст. 177 ЦПК України) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У відповідності до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи те, що заявник недоліки, зазначені в ухвалі суду про залишення заяви без руху, не усунув, приходжу до висновку про необхідність повернення ОСОБА_1 його заяви.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Обухівський об`єднаний відділ Центрального міжрегіонального Управління Державної Міграційної служби у м. Києві та Київської області, про встановлення факту постійного проживання в неповнолітньому віці на території України станом на 24.08.1991 рік - визнати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець