Провадження № 2/643/1052/24
УХВАЛА

16.10.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Новіченко Н.В. розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Харківської міської ради

про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради (далі відповідач), відповідно до змісту якого просить суд встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно мешкав однією сім`єю з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 з 01 січня 2010 року до часу її смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування додаткових доказів у справі та клопотання про допит свідків.

Ухвалою від 25.10.2023 року Московський районний суд м. Харкова залишив позов без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків.

28.12.2023 року представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою від 03.01.2024 року Московський районний суд м. Харкова відкрив провадження у справі № 643/13366/23, вирішив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, судове засідання призначив на 06.02.2024 року, в порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) витребував додаткові докази у справі.

22.01.2024 року на виконання ухвали суду надійшли витребувані докази.

У подальшому підготовче засідання відкладалося з різних підстав.

Ухвалою від 03.06.2024 року Московський районний суд м. Харкова закрив підготовче провадження та призначив справу № 643/13366/24 до судового розгляду по суті на 13.07.2024 року, викликав у судове засідання свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Проте, під час оформлення ухвали суду від 03.06.2024, у резолютивній частині було допущено описку, а саме: дату судового засідання зазначено «13.07.2024» замість «16.07.2024».

Частинами 1 та 2 ст. 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущеної під час оформлення ухвали Московського районного суду м. Харкова від 03.06.2024 у справі № 643/13366/23, суд зазначає наступне.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне винести у справі № 643/13366/23 ухвалу про виправлення описки.

Керуючись ст. ст. 260, 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Виправити допущену описку в ухвалі Московського районного суду м. Харкова від 03.06.2024 у справі № 643/13366/23.

2. У резолютивній частині ухвали Московського районного суду м. Харкова від 03.06.2024 у справі № 643/13366/23 дату судового засідання слід читати «16.07.2024».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Московського районного суду м. Харкова від 03.06.2024.

4. Відповідно до ст. 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко