ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 640/5373/19 Номер провадження 22-ц/814/191/24Головуючий у 1-й інстанції Губська Я.В. Доповідач ап. інст. Чумак О. В.
У Х В А Л А

30 січня 2024 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду в складі: головуючого судді - Чумак О.В.,

суддів Лобова О.А., Триголова В.М.

за участю секретаря Галушко А.О.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Луки Тараса Миколайовича на рішення Київського районного суду міста Харкова від 20 жовтня 2020 року, ухвалене суддею Губською Я.В., по справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійними рішень та державних актів,

в с т а н о в и л а:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Харківської міської ради, Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить:

-визнати недійсним пункт 187 рішення 26 сесії 5 скликання Харківської міської ради Харківської області від 23 жовтня 2008 року № 286/08 щодо передачі у власність ОСОБА_3 земельної ділянки площею 1 000,00 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд;

-визнати недійсним державний акт серія ЯЖ № 9463366 про право приватної власності ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 1 000,00 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд;

-визнати недійсним пункт 188 рішення 26 сесії 5 скликання Харківської міської ради Харківської області від 23 жовтня 2008 року щодо передачі у власність ОСОБА_2 земельної ділянки площею 1 000,00 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд; визнати недійсним державний акт серія ЯЖ №463584 про право приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 1 000,00 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 20 жовтня 2020 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовлено в повному обсязі.

На вказане рішення суду представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Лукою Т.М. подана апеляційна скарга до харківського апеляційного суду.

В апеляційній скарзі представник позивача просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження у цій справі за вказаною апеляційною скаргою, яка постановою Верховного Суду від 16 червня 2021 скасована, а справа передана для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 20 липня 2021 року клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Луки Тараса Миколайовича про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 жовтня 2020 року задоволено, поновлено ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , строк на апеляційне оскарження Київського районного суду м. Харкова від 20 жовтня 2020 року. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Луки Тараса Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 20 жовтня 2020 року.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02 серпня 2021 року справа призначена до розгляду апеляційним судом на 10:00 18 жовтня 2021 року.

У відзиві на апеляційну скаргу, який надійшов до Харківського апеляційного суду 06.08.2021, Харківська міська рада просить залишити без задоволення апеляційну скаргу та без змін рішення суду першої інстанції, яке вважає законним і обґрунтованим.

16.02.2022 до Харківського апеляційного суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Луки Тараса Миколайовича про витребування доказів та призначення судової земельно-технічної експертизи.

Зарозпорядженням Верховного Суду від 25.03.2022 №14/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», яким змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду Полтавському апеляційному суду, ця справа 05.08.2022 надійшла від Харківського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду, прийнята до провадження, призначена до розгляду.

30.01.2024 на електронну пошту апеляційного суду від представника відповідачів ОСОБА_5 надійшло заперечення на клопотання представника позивача про призначення експертизи.

30.01.2024 від Харківської міської ради до апеляційного суду надійшло заперечення на клопотання представника позивача про витребування доказів та призначення експертизи.

Крім цього 30.01.2024 від адвоката Луки Т.М., який представляв інтереси позивача ОСОБА_1 у цій справі за ордером ВС № 1025454 від 01.02.2019, виданого на підставі договору про надання правничої допомоги №01/07.04.2017 від 07.04.2017, надійшло клопотання, яке сформоване в системі "Електронний суд" 29.01.2024, про витребування у П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (61146, м. Харків, вул. Валентинівська, 27-Г) спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 з метою встановлення та залучення правонаступників. До клопотання додано копію свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , згідно якого ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкової справи, номер у спадковому реєстрі 71812521, місце заведення та місце зберігання: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора.

У судове засідання в режимі відеоконференції з`явилися представник відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 адвокат Олійник О.М., представник відповідача Харківської міської ради Харківської області Буряковська О.Ю.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, думку представників відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 щодо зупинення провадження у цій справі до встановлення правонаступників після померлого позивача ОСОБА_1 , які заперечували проти зупинення провадження, дійшла такого висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка було стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

У разі смерті фізичної особи суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи (частина перша статті 55 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року в справі № 752/16818/18 (провадження № 61-8339св22) зроблено висновок, що «процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах. Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами. Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах».

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу (стаття 1219 ЦК України)

Зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою (частина перша статті 608 ЦК України).

Приймаючи до уваги те, що спірні правовідносини в цій справі стосуються прав позивача на земельну ділянку та допускають правонаступництво, провадження у справі підлягає зупиненню до встановлення та залучення до участі в справі правонаступників позивача ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Щодо клопотання, сформованого адвокатом Лукою Т.М. 29.01.2024 в системі «Електронний суд», що надійшло 30.01.2024, про витребування у П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (61146, м. Харків, вул. Валентинівська, 27Г) спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частин першої, другої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

У статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Відповідно до ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Підстави і порядок припинення представництва за довіреністю визначаються Цивільним кодексом України.

Про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви.

Згідно ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно із частиною другою статті 11 Цивільного кодексу України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини четвертої статті 25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Частиною першою статті 608 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

За змістом ст. 248 ЦК України втрата права на представництво інтересів особи виникає зокрема у зв`язку зі смертю особи, яку представляють.

Отже, з наведених правових норм вбачається, що права та обов`язки фізичної особи як клієнта за договором про надання правової допомоги нерозривно пов`язані з особою такого клієнта і не можуть бути реалізовані та/або виконані іншою особою, в тому числі спадкоємцями. Відтак договір про надання правової допомоги фізичній особі припиняє свою дію в момент смерті такої особи.

Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , клопотання про витребування спадкової справи, що надійшло 30.01.2024 від адвоката Луки Т.М., який представляв позивача ОСОБА_1 , підлягає поверненню заявнику, оскільки вона подана особою, яка втратила право на представництво інтересів позивача внаслідок його смерті.

Керуючись статтями 185, 251 ч. 1 п. 1, статтею 381 ЦПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Зупинити провадження у цивільній справі № 640/5373/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійними рішень та державних актів, - до встановлення правонаступників позивача ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Клопотання адвоката Луки Тараса Миколайовича про витребування доказів повернути адвокату Луці Тарасу Миколайовичу.

Повний текст ухвали складено 30.01.20234.

Головуюча суддя О.В.Чумак

Судді О.А.Лобов

В.М.Триголов