ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 758/11388/20

провадження № 61-6664св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Синельникова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС»,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: акціонерне товариство «ОТП Банк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС»на постанову Київського апеляційного суду від 17 квітня 2024 року у складі колегії суддів: Таргоній Д. О., Голуб С, А., Слюсар Т. А.,

Короткий зміст позовних вимог

1. У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» (далі - ПрАТ «СК «АРКС»), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: акціонерне товариство «ОТП Банк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення страхового відшкодування.

2. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 17 квітня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

3. Залишаючи позов без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, місцевий суд виходив із того, що позивач в судові засідання, призначені на 09 лютого 2023 року та 17 квітня 2023 року, повторне не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

4. Постановою Київського апеляційного суду від 17 квітня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 задоволено.

5. Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 17 квітня 2023 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

6. Скасовуючи ухвалу місцевого суду та направляючи справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, апеляційний суд виходив із того, що позивача належним чином не повідомлено про судові засідання, призначені на 09 лютого 2023 року та 17 квітня 2023 року, тому відсутні підстави вважати, що відбулась повторна неявка (двічі поспіль) належним чином повідомленого позивача.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

7. У травні 2024 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ПрАТ «СК «Аркс».

8. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 29 травня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано цивільну справу і надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

9. Відповідно до розпорядження керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 08 жовтня 2024 року № 1196/0/226-24 та протоколів автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 жовтня 2024 року справу призначено судді-доповідачеві.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

10. У касаційній скарзі ПрАТ «СК «Аркс», посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судові рішення та залишити в силі ухвалу місцевого суду.

11. Підставами касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає таке: суд апеляційної інстанції не застосував правових висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, у постановах Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19, від 18 жовтня 2023 року у справі № 551/704/21, від 07 лютого 2024 року у справі № 359/3412/22, від 20 грудня 2023 року у справі № 761/17609/20.

12. Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не врахував, що місцевий суд, виходячи з наявної в нього можливості та засобів, в передбачений законом спосіб здійснював повідомлення позивача про дату та час судових засідань. Крім того, інформація про дату та час судового засідання є відкритою для учасника справи та міститься в мережі інтернет.

13. Зазначає, що позивач не проявляв жодної ініціативи та зацікавленості щодо забезпечення своєї або представника участі в розгляді справи.

14. Отже, місцевим судом правомірно встановлено, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про судові засідання, призначені на 09 лютого 2023 року та на 17 квітня 2023 року, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Відзиву на касаційну скаргу не подано

Фактичні обставини справи, встановлені судами

15. У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ПрАТ «СК «АРКС», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: акціонерне товариство «ОТП Банк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення страхового відшкодування.

16. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 17 квітня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

17. Постановою Київського апеляційного суду від 17 квітня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 задоволено.

18. Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 17 квітня 2023 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Позиція Верховного Суду

19. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

20. Так, частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

21. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

22. Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

23. Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

24. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

25. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

26. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК України).

27. Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

28. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (стаття 211 ЦПК України).

29. Частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

30. У постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 зазначено, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

31. Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

32. У постанові Верховного Суду від 01 листопада 2023 року у справі № 761/20381/21 (провадження № 61-4215св23) зазначено, що: «відповідно до пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику судового процесу SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України. Отже, суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових (SMS) повідомлень, однак виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника».

33. Крім того, у постанові Верховного Суду від 27 червня 2024 року у справі № 643/17028/20 (провадження № 61-17619св23) зазначено, що: «процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судової повістки: шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС. Вимога про надіслання судової повістки через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених у пункті 10 Положення про ЄСІТС, і тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Подібний за змістом висновок щодо надсилання судової кореспонденції на електронну адресу зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22 (провадження № 14-117цс23).

34. Аналіз викладених вище приписів ЦПК України, якими встановлено порядок направлення судової повістки особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонене, та може здійснюватися як додаткове, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судової повістки відповідно до статті 128 ЦПК України».

35. Таким чином, враховуючи те, що матеріали справи не містять заяв позивача або його представника про направленням їм судових повісток шляхом SMS -повідомлення, такі повідомлення останніх не є належними.

36. Крім того, апеляційним судом правомірно враховано, що довідка про доставку електронного листа на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 одержувача ОСОБА_1 також не може бути прийнята судом як доказ, підтверджуючий виконання судом обов`язку щодо повідомлення сторони про розгляд справи, оскільки матеріали справи не містять даних про те, що позивач ОСОБА_1 зазначав вказану електронну адресу у своїх процесуальних заявах по справі як засіб для комунікації з судом, а навпаки зазначав, що адреса електронної пошти - відсутня.

37. Адвокат Божок Д. В. як представник позивача ОСОБА_1 також не зазначав у своїх заявах як засіб зв`язку адресу електронної поштової скриньки.

38. З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується із висновком апеляційного суду про те, що сторону позивача належним чином не повідомлено про судові засідання, призначені на 09 лютого 2023 року та 17 квітня 2023 року, тому відсутні підстави вважати, що в даній справі відбулась повторна неявка (двічі поспіль) належним чином повідомленого позивача.

39. Доводи касаційної скарги про те, двічі належним чином повідомлений позивач та його представник не з`явились у судове засідання, тому місцевий суд правомірно залишив позов без розгляду, відхиляються колегією суддів та спростовуються вищевикладеним.

40. Посилання заявника на неврахування апеляційним судом висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, у постановах Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19, від 18 жовтня 2023 року у справі № 551/704/21, від 07 лютого 2024 року у справі № 359/3412/22, від 20 грудня 2023 року у справі № 761/17609/20, відхиляються колегією суддів, оскільки судове рішення апеляційного суду, з урахуванням встановлених обставин щодо здійснення місцевим судом неналежного повідомлення позивача та його представника, не суперечить висновкам, вказаним у наведених постановах.

41. Інші аргументи касаційної скарги також не спростовують висновку апеляційного суду.

42. Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.

43. Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» залишити без задоволення.

2. Постанову Київського апеляційного суду від 17 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Н. Ю. Сакара
О. В. Білоконь
Є. В. Синельников