ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9315/24
У Х В А Л А

про відмову в прийнятті заяви про зміну предмету позову та її повернення позивачу

"21" жовтня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю позивача ОСОБА_1

представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши в порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні засіданні заяву предстанвика позивача про прийняття до розгляду заяви про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , третя особа: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

До суду 29.07.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , третя особа: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою суду від 02.09.2024 провадження у справі було відкрито.

Представником Позивача 18.10.2024 ОСОБА_2 було подано до суду заяву про зміну предмету позову, яку у підготовчому засіданні 21.10.2024 представник позивача просив прийняти до розгляду.

В підготовчому судовому засідання представники позивача та позивач просили прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову.

Представник відповідача при вирішенні питання щодо прийняття заяви про зміну предмета позову поклалась на розсуд суду.

Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку.

Суд, заслухавши думку представників сторін, позивача, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд вбачає, що звертаючись 29.07.2024 з позовними вимогами позивач просив:

- Встановити факт постійного проживання спадкодавця ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 разом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити факт відсутності постійного проживання відповідача ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ), за адресою його реєстрації: АДРЕСА_2 .

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на

спадкове майно, яке складається з 1/2 (однієї другої) частки: квартири АДРЕСА_3 ; грошових вкладів з усіма належними відсотками та компенсаційними виплатами, що знаходяться на зберіганні у: 1.2.1 філії-Головного управління по місту Києву та Київській області Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України»: ТВБВ №10026/073 на рахунку в доларах США № НОМЕР_4 , на рахунку в національній валюті НОМЕР_6, на рахунку в національній валюті НОМЕР_7, на рахунку в доларах США № НОМЕР_5 , на рахунку в національній валюті НОМЕР_8, на рахунку в національній валюті НОМЕР_9, на рахунку в національній валюті НОМЕР_10; ТВБВ №10026/0169 на рахунку в національній валюті НОМЕР_11 (компенсація 1997р.), які належали спадкодавці згідно довідки виданої Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» 21 серпня 2019 року за №46/12-05/16434БТ; у Акціонерному товаристві «Альфа-Банк» згідно договору банківського вкладу №TDRC000208283 від 22 грудня 2018 року на рахунках в доларах США НОМЕР_12/840 та НОМЕР_13/840, на картковому рахунку в доларах США НОМЕР_14/840 від 13 червня 2016 року, які належали спадкодавці, згідно довідки виданої Акціонерним товариством «Альфа-Банк» 20 серпня 2019 року за №6732/БТ-23.1-238439.

Визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину на 1/2 (одну другу) частку грошових вкладів, видане 18 травня 2024 року ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) в Двадцять першій київській державній нотаріальній конторі по спадковій справі №497/2019 щодо ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

Стягнути із ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) кошти, отримані на підставі свідоцтва про право на спадщину (на 1/2 грошових вкладів), яке було видане 18 травня 2024 року ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) в Двадцять першій київській державній нотаріальній конторі по спадковій справі №497/2019 щодо ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 4 199 (чотири тисячі сто дев`яносто дев`ять) доларів США 96 центів та 92 501 (дев`яносто дві тисячі п`ятсот одну) гривню 61 копійку.

З заяви про зміну предмету позову суд вбачає зміну і підстав і предмету позовних вимог оскільки позивачем заявлено нову редакцію частини позовних вимог, викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави та предмет позовних вимог щодо визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину (серія та номер: 2465, видане 24.08.2024, видавник: 21 Київська державна нотаріальна контора), на підставі якого за ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ) зареєстровано право власності на 1/2 (одну другу) частку квартири АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000).

Отже, суд вбачає, що у заяві від 18.10.2024 фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України та не допускається.

За викладеного, суд приходить до висновку про відмову у прийняті заяви позивача про зміну предмета позову від 18.10.2024.

Керуючись ст.ст.2, 4, 12, 13, 49, 81, 84, 182, 185, 189-197, 258-260, 261, 353-354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити в прийнятті та повернути позивачу заяву про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , третя особа: Двадцять перша київська державна нотаріальна контора про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала підписана суддею 21.10.2024

Повний текст ухвали виготовлено 21.10.2024

Суддя: Комаревцева Л.В.