Справа № 673/1126/24
Провадження № 2/673/464/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 жовтня 2024 р. м. Деражня

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Дворнін О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2024 року представник позивача адвокат Артем Краснолуцький, звернувся до Деражнянського районного суду Хмельницької області з позовом в інтересах ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та згідно позовних вимог просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата ОСОБА_6 терміном на один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ознайомившись з позовною заявою та долученими до неї матеріалами, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Так, відповідно до ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Втім, до позовної заяви позивачем не додано доказів, що спадкодавець ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за життя доводився двоюрідним дядьком ОСОБА_1 .

Разом з тим, позивач, звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не виклав обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги, а саме не зазначено, чому ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вказані відповідачами у даній позовній заяві, не зазначено чи прийняли вони спадщину після смерті ОСОБА_6 .

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, зазначаючи відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , позивач не вказує, та не додає доказів того, що вони є спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 .

Разом з тим, відповідно до частини шостої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, в позовній заяви представник позивача зазначив, що після смерті ОСОБА_6 залишилося спадкове майно:

- земельна ділянка площею 1,4019 га із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :04:068:0019, яка знаходиться за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, Деражнянська територіальна громада (колишня Кальнянська сільська рада);

- житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0,25 га із цільовим призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована на території бувшої Кальнянської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.

Документів, які б підтверджували про належність вказаного майна ОСОБА_6 в матеріалах справи відсутні.

Крім того, відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, судом слід перевіряти наявність у матеріалах обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно п. 3 Глави 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до ч. 4 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Відтак, у разі відмови нотаріуса в одержанні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Тобто повинна бути у матеріалах справи обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, обставини, якими представник позивача обґрунтовує свої вимоги, викладені суперечливо та незрозуміло. Так, в позовній заяві зазначається, що позивач 07.09.2022 року звернулася до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Янцаловської В.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата ОСОБА_6 , про що ОСОБА_1 , на підставі ст.1265 ЦК України видано свідоцтво про право на спадщину за законом серії НСТ 539406 зареєстроване в реєстрі за №137. Проте, з моменту смерті ОСОБА_6 до подання заяви ОСОБА_1 минуло 6 місяців та 5 днів, що є значним пропущенням строку, але в той же час він просить надати ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття цієї спадщини.

Свідоцтво про право на спадщину це процесуальний нотаріальний акт, який засвідчує перехід права власності на майно спадкодавця до спадкоємців.

З огляду на вище наведене, та наявність такого свідоцтва у ОСОБА_1 свідчить про відсутність у позивача порушеного права та відсутність підстав для звернення до суду за захистом своїх прав саме з такими вимогами.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Згідно з вимогами ч 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.175,185 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О. С. Дворнін