Справа № 127/4664/23
Провадження № 2/127/542/23
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 жовтня 2024 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Романюк Л.Ф.,
при секретарі Курутіній О.В.,
за участі позивача-відповідача ОСОБА_1 ,
представника позивача - відповідача ОСОБА_2 ,
відповідача - позивача ОСОБА_3 ,
представника відповідача - позивача ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення порядку користування земельною ділянкою, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницької міської ради про встановлення прядку користування земельною ділянкою,-
В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення порядку користування земельною ділянкою, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницької міської ради про встановлення прядку користування земельною ділянкою.
Представник позивача відповідача ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про призначення додаткової експертизи.
Заяву мотивував тим, що в проваджені суду знаходиться цивільна справа № 127/4664/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення порядку користування земельною ділянкою, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницької міської ради про встановлення прядку користування земельною ділянкою.
Ухвалою суду від 13.06.2023 року у справі була призначена судова земельно технічна експертиза.
На розгляд експерта було поставлено наступні питання:
Надати висновок про можливе облаштування іншого під`їзду, проходу до будинку АДРЕСА_2 .
Надати варіанти користування земельною ділянкою що розташована за адресою: АДРЕСА_2 з урахуванням встановлення фактичного порядку користування.
Які можливі варіанти користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до часток співвласників, а саме ОСОБА_5 67/100 частин житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель і споруд, ОСОБА_1 33/100 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд.
12.03.2024 року експертом ТОВ «Подільський центр судових експертиз» було складено висновок № 721.
Так, експертом по першому питанню надано відповідь про неможливість влаштування іншого проїзду, проходу.
Звернуто увагу суду на відсутність на планах меж земельної ділянки площею 950 кв.м., яка закріплена за будинковолодінням АДРЕСА_3 рішенням № 136 виконкому Вінницької міської ради від 20.02.1969 року та меж ділянок площею 450 кв.м. яка була закріплена за ОСОБА_6 та площею 500 кв.м. яка була закріплена за ОСОБА_7 також надано 6 варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою.
ОСОБА_5 являється власником частини будинковолодіння (договір купівлі продажу від 02.11.1988 року) яка належала ОСОБА_6 , ОСОБА_1 являється власником частки будинковолодіння (свідоцтво про право на спадщину за законом від 16.09.2022 року) яка належала ОСОБА_7 .
Рішенням № 136 виконкому Вінницької міської ради від 20.02.1969 року було створено проїзд загального користування довжиною 53 м., шириною 2,8 м. площею 148 кв.м. За частиною будинковолодіння ОСОБА_6 закріплено земельну ділянку площею 450 кв.м. земельну ділянку площею 500 кв.м., закріплена за будинковолодінням ОСОБА_7 та 700 кв.м. залишено в тимчасовому користуванні ОСОБА_7 . Отже, загальна площа земельної ділянки будинковолодіння складає 148 проїзд + 450 ОСОБА_6 + 500 кв.м. ОСОБА_7 + 700 кв.м. тимчасового користування ОСОБА_7 =1798 кв.м.

По обмірам складеним експертом у висновку загальна площа земельної ділянки складає 1762 кв.м.

Однак, експерт земельну ділянку площею 148кв.м., яка виділена під проїзд включає в загальну площу ділянки 950кв.м., а не визначає її окремо. Крім того у наданих варіантах експерт виділяє в індивідуальне користування ОСОБА_8 земельну ділянку наближену до тієї площі яка перейшла йому в користування від попереднього власника (від 413 до 459кв.м. в залежності від наданих варіантів) тоді як ОСОБА_1 виділяє в індивідуальне користування земельну ділянку (від 274 до 276кв. в залежності від варіантів) ігноруючи рішення №136 виконкому Вінницької міської ради від 20.02.1969р в частині виділення в індивідуальне користування власнику частки будинковолодіння земельної ділянки площею 500кв.м. Отже, фактично проїзд площа якого 148кв.м., який має рахуватися окремо включається в земельну ділянку ОСОБА_1 500кв.м. внаслідок чого у наданих варіантах площа земельної ділянки ОСОБА_1 зменшується з 500кв.м. -148 = 352кв.м. (у наданих варіантах взагалі надається 276кв.м.). Крім того експерт через двір ОСОБА_1 пропонує в спільне користування земельну ділянку площею 29кв.м. для проходу до тимчасової споруди (теплиці) ОСОБА_9 розташована на землях, що виділялись в тимчасове користування ОСОБА_7 (власник вказаної частки ОСОБА_1 ), внаслідок чого ще зменшується земельна ділянка право на яку має ОСОБА_1 . Одночасно в судовій експертизі експерт зазначає вказану земельну ділянку (на якій розташована теплиця) як землі що не входять до земельної ділянки площею 950кв.м що закріплювалась за співвласниками. Виникає логічне питання то для чого зазначати у всіх абсолютно варіантах висновку спільний прохід до земельної ділянки право на яку не мають сторони, яка перебуває у розпоряджень Вінницької міської ради.

Так, внаслідок неврахування вказаних обставин фактично сарай «Г» не має земельної ділянки навіть для його обслуговування, убиральня «Д», половина навісу «Р» опинилась на землях міської ради хоча вказані господарські будівлі та споруди належать на праві власності ОСОБА_1 (згідно свідоцтва про право на спадщину та витягу з реєстру речових прав.).

В даному випадку висновок експерта є неповним, оскільки експерт не в повній мірі дослідив не всі подані йому об`єкти зокрема основний рішенням №136 виконкому Вінницької міської ради від 20.02.1969 року за яким було створено проїзд загального користування довжиною 53 м. шириною 2,8 м площею 148 кв.м. За частиною будинковолодіння ОСОБА_6 закріплено земельну ділянку площею 450 кв.м. земельну ділянку площею 500 кв.м., закріплено за будинковолодінням ОСОБА_7 . Отже, загальна площа земельної ділянки яка підлягала розподілу складала 148 проїзд+ 450 ОСОБА_6 + 500 кв.м. ОСОБА_7 = 1098 кв.м., тоді як експерт надав варіанти розподілу земельної ділянки площею 950 кв.м.

Просив суд, призначити додаткову експертизу, на вирішення експертів поставити наступні запитання: надати варіанти користування земельною ділянкою площею 1098 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 з урахуванням встановленого фактичного порядку користування.

Які можливі варіанти користування земельною ділянкою площею 1098 кв.м. що розташована за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до часток співвласників, а саме: ОСОБА_5 67/100 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд і ОСОБА_1 33/100 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд.

В судовому засіданні представник позивача відповідача ОСОБА_2 заяву підтримав, просив суд її задовольнити.

Відповідач - позивач ОСОБА_5 та його представник ОСОБА_4 , в судовому засіданні, кожен окремо, заперечували, щодо призначення додаткової експертизи. Оскільки експертом надано 6 варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою, інші варіанти, на його думку, є неможливими.

Вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи та заяву про призначення додаткової експертизи, суд прийшов до наступного висновку.

Ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність (ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами першою та шостою статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Частина третя статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до статті 102 Цивільного процесуального кодексу України, висновок експерта - де докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обгрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, всі матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Згідно зі частинами першою, третьою - шостою статті 103 Цивільного процесуального кодексу України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним,судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Відповідно до п. 10Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер, що має місце в даному випадку.

Відповідно до абз. 3 п. 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані, тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Предметом дослідження при проведенні додаткової експертизи можуть бути дещо уточнені або взагалі інші питання, ніж ті, що ставилися перед експертом під час проведення первісної експертизи.

Даному випадку висновок експерта є неповним, оскільки експерт не в мовній мірі дослідив всі подані йому об`єкти, зокрема рішення №136 виконкому Вінницької міської ради від 20.02.1969 року.

Положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практику Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

Так, рішеннями ЄСПЛ у справах "Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands" від 27.10.93 (п. 33), та "Ankerl v. Switzerland" від 23.10.96 (п. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

Крім того, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, "без якого змагальність як принцип не існує". Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

Також, у рішенні ЄСПЛ "Дульський проти України" від 01.06.2006 року (заява N 61679/00), зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Отже з урахуванням предмету даного позову та беручи до уваги вище викладене, суд вбачає підстави для призначення додаткової земельно технічної експертизи.

Відповідно до ст. ст. 252, 253 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи на час проведення експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 103, 107, 109, 197, 252, 253 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Призначити по справі додаткову земельно - технічну експертизу на вирішення якої поставити питання:

Надати варіанти користування земельною ділянкою площею 1098 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 з урахуванням встановленого фактичного порядку користування.

Які можливі варіанти користування земельною ділянкою площею 1098 кв.м. що розташована за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до часток співвласників, а саме: ОСОБА_5 67/100 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд і ОСОБА_1 33/100 частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд.

Проведення експертизи доручити експертам ТОВ «Подільський центр судових експертиз».

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України.

Витрати по оплаті додаткової експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Строк проведення експертизи 2 місяці з моменту отримання ухвали суду.

Надати в розпорядження експертів матеріали справи.

Провадження по справі зупинити до отримання висновку експерта.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її оголошення.

Суддя: