Провадження № 2/337/98/2024
ЄУН № 337/5222/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року Хортицький районний суд міста Запоріжжя

у складі: головуючого судді Кучерук І.Г.

з участю секретаря Нетяга М.І.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 14.12.2023 року позовну заяву залишено без руху і надано позивачу строк для усунення недоліків.

15.01.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання.

15.02.2024 року до суду від відповідачки ОСОБА_2 надійшов відзив на позов.

Також, 15.02.2024 року до суду від відповідачки ОСОБА_2 надійшов зустрічний позов до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Разом із зустрічним позовом ОСОБА_2 надано клопотання про звільнення від сплати судового збору. Клопотання мотивоване тим, що ціна позову була визначена у сумі 924800 грн., так як саме ця сума становить сукупну вартість всього майна, на яку позивач за зустрічним позовом просить визнати право власності, а отже позивачем за зустрічним позовом повинно бути сплачено судовий збір у сумі 9084 грн. (максимальний розмір)

Позивачка за зустрічним позовом вказала, що не має змоги сплатити таку суму судового збору і просить звільнити їївід його сплати у зв`язку із тим, що розмір судового збору, який повинна сплатити, перевищує 5% розміру її річного доходу, отриманого за попередній календарний рік. За 2023 рік нею було отримано 44306,45 грн. доходу. Також вказала, що до зустрічної позовної заяви додані копії свідоцтва про народження двох дітей, в тому числі і сина ОСОБА_3 , який є інвалідом і погребує постійного догляду.

Просить суд звільнити від сплати судового збору за звернення до суду із зустрічним позовом або суттєво зменшити його розмір або відстрочити його сплату.

Також 25.06.2024 року ОСОБА_2 надано до суду заяву про зміну предмета зустрічної позовної заяви(шляхом доповнення новою позовною вимогою), відповідно до якої ціна позову збільшена до 1040400 грн.

Разом із зустрічною позовною заявою(шляхом доповнення новою позовною вимогою), ОСОБА_2 надано клопотання про звільнення від сплати судового збору за цим позовом з мотивів викладених у попередній заяві з посиланням на п. 1-3 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

31.07.2024 року до суду від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про звільнення від сплати судового збору позивача за зустрічною позовною заявою у яких окрім іншого, вказано, що Позивачем за зустрічним позовом заявлено шість вимог майнового характеру за які нею взагалі не сплачено будь-якого судового збору. При цьому сума судового збору повинна складати 10213 грн. На особисту думку, Позивач за зустрічним позовом не обґрунтувала належними та допустимими доказами підстав звільнення від сплати судового збору. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосудця та дотримання принципу забезпечення рівних процесуальних прав і обов`язків учасників судового процесу.

Просить відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за зустрічним позовом

У підготовче судове засідання представниця ОСОБА_2 адвокат Карабак В.А. надала заяву про проведення судового засідання без її участі і розглянути питання про прийняття чи неприйняття зустрічного позову ОСОБА_2 . Всі інші клопотання просить не розглядати без її участі.

У підготовче судове засідання представник ОСОБА_1 адвокат Білицький Є.М. надав заяву про проведення засідання без його участі стосовно прийняття зустрічного позову.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали зустрічного позову, клопотання, заперечення на клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Разом з тим, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» чітко визначений перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору. Проте, згідно із матеріалів наданих суду разом із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_2 до визначеної категорії осіб не відноситься.

В силу вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір»:

1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Умови передбачені п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» клопотанням не доведені і не підтверджені.

Предметом зустрічного позову є поділ майна подружжя.

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності (продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо).

На підтвердження доводів щодо майнового стану мають бути надані докази про неспроможність сплатити судові витрати на момент подачі заяви.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище сторони, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат, що узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного суду від 20.04.2023 року у справі № 990/13/223, який є обов`язковим для врахування загальними судами в силу вимог ст. 263 ч. 4 ЦПК України.

Суду, в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору, надана довідка ПФУ яка вказує про наявність доходу за 2023 рік у загальному розмірі 44306,45 грн.

Саме по собі клопотання із наданою копією довідки про доходи за період 2023 року є недостатнім для вирішення судом питання про звільнення або відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру за подачу зустрічного позову.

Посилання на відсутність доходів, не є тим фактом, що сам по собі та в сукупності зі вказаним документом, може слугувати підставою для звільнення від виконання вимог процесуального закону, що узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного суду від 20.04.2023 року у справі № 990/13/223.

Суд зважає на подання 25.06.2024 року ОСОБА_2 зустрічної позовної заяви(шляхом доповнення новою позовною вимогою), та клопотання, а також на те, що ОСОБА_2 не надано суду документ, з якого можна буде визначити сукупний розмір річного доходу саме за попередній 2023 календарний рік та за період по червень 2024 року, не надано відомостей про відсутність (наявність) будь-яких інших доходів тощо, витягів з відповідних державних реєстрів про відсутність (наявність) будь-якого рухомого та нерухомого майна, рахунків в банківських установах.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, що узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 04.07.2018 року у справі №686/114/16-ц, який є обов`язковим доля врахування загальними судами в силу вимог ст. 263 ч. 4 ЦПК України.

За наведених обставин клопотання про звільнення від сплати судового збору в порядку ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», не підлягає задоволенню.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 грн.

Отже, судовий збір не може перевищувати 9084 грн.

Враховуючи ціну зустрічного позову в 1040400 грн., та враховуючи положення п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ОСОБА_2 повинна надати суду докази сплати судового збору (оригінал квитанції) в розмірі 9084 грн.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 175, 185, 189, 193, 194, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя залишити без руху, надавши ОСОБА_2 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днівз дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Г.Кучерук