Справа № 515/1256/19
Провадження № 2-п/513/5/24
Саратський районний суд Одеської області
17 жовтня 2024 року Саратський районний суд Одеської області у складі: головуючого судді Рязанової К.Ю., за участю секретаря судового засідання Филипчук Л.В., представника ОСОБА_1 адвоката Ковпака О.В., розглянувши в залі суду в смт Сарата заяву представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Ковпака Олександра Вікторовича про перегляд заочного рішення Татарбунарського районного суду Одеської області від 20 листопада 2019 року у справі № 515/1256/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по кредитному договору,-
у с т а н о в и в:
16 травня 2024 року представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Ковпак О.В. звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Татарбунарського районного суду Одеської області від 20 листопада 2019 року у справі № 515/1256/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по кредитному договору.
Представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Ковпак О.В. у судовому засіданні заяву підтримав, просив її задовольнити.
Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Отже, неявка належно повідомлених осіб не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення та вказана норма не передбачає можливості оголошення перерви у судовому розгляді за клопотанням учасників провадження, навіть якщо такі є мотивованими, а тому суд, з урахуванням думки представника відповідача, дійшов висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності позивача.
Суд, вислухавши пояснення представника відповідачки, вивчивши зміст заяви про перегляд заочного рішення та додатків до неї, дослідивши матеріали справи, доходить до висновку про те, що відповідачу слід поновити процесуальний строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, при цьому по суті відповідна заява не підлягає до задоволення, ураховуючи таке.
Судом встановлено, що 14 серпня 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по кредитному договору.
Ухвалою суду від 03 вересня 2019 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно з частинами 2, 3 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
10 грудня 2019 року копія заочного рішення рекомендованим листом була направлена відповідачці за адресою: АДРЕСА_1 . Однак до суду повернулось рекомендоване повідомлення з відміткою за закінченням встановленого строку зберігання.
З додатків наданих представником ОСОБА_1 до заяви про перегляд заочного рішення, вбачається, що 09 травня 2024 року ОСОБА_1 звернулася із заявою до Татарбунарського районного ВДВС ПМУЮ (м. Одеса) про видачу їй постанови про відкриття виконавчого провадження за результатами розгляду цивільної справи №515/1256/19 про стягнення заборгованості за кредитним договором, оскільки такої постанови нею отримано не було.
Ураховуючи, що заяву про перегляд заочного рішення подано в межах 20-денного терміну від часу ознайомлення представника відповідача із матеріалами вказаної справи, стороні відповідача має бути поновлений процесуальний строк на звернення до суду із відповідною заявою.
Разом з тим, по суті у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, шляхом його скасування, слід відмовити, ураховуючи наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Аналіз наведеної норми цивільного процесуального закону свідчить про те, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду.
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Як вбачається з матеріалів справи і підтверджується змістом самої заяви про перегляд заочного рішення, суд направив на адресу місця проживання відповідачки копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами, однак направлена на адресу відповідача судова кореспонденція повернулась до суду без вручення адресату з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній».
Згідно наданої копії паспорта громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 вбачається, що в паспорті мається відмітка 14 листопада 2019 року, що підтверджує той факт, що дійсно відповідачка ОСОБА_1 14 листопада 2019 року покинула територію України
Разом з тим, за змістом п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05 березня 2009 року, рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
За фактичних обставин, повернення рекомендованого листа з позначкою «інши причини, адресат відсутній» є поверненням з причини «адресат відсутній за вказаною адресою».
При цьому, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, є належним повідомленням про наявний на розгляді суду спір відповідно до положень ст. 128 ЦПК України.
Крім того, зі змісту заяви про перегляд заочного рішення і додатків до неї, не вбачається посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.
Перелік засобів доказування встановлений у ч. 2 ст. 76 ЦПК України.
При цьому, наведені у заяві посилання обґрунтовані спливом позовної давності щодо місячних платежів. Фактично наведені стороною відповідача посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідач суду не надав.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Поновити відповідачці ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Татарбунарського районного суду Одеської області.
Заяву представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Ковпака Олександра Вікторовича про перегляд заочного рішення Татарбунарського районного суду Одеської області від 20 листопада 2019 року у справі № 515/1256/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по кредитному договору - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів від дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду складений 17 жовтня 2024 року.

Суддя К. Ю. Рязанова