Провадження №: 2-п/336/30/2024
УХВАЛА

про прийняття заяви до свого провадження

та залишення без руху

16 жовтня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,-

ВСТАНОВИЛА:

Представник заявника адвокат Шевченко А.В., яка діє на підставі Ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 11.04.2024 серії АР №1171767, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю від 28.08.2014 серії ЗП №001029, звернулася до суду з вказаною заявою, в якій просила:

1) винести ухвалу, якою скасувати заочне рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018 у справі №336/1068/18 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором;

2) розглядати справу у загальному порядку.

Разом з заявою про перегляд заочного рішення подала заяву про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, до якої долучила сканкопію спірного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018 у справі №336/1068/18 та 1-5,10-11 сторінок паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 та його РНОКПП.

Будь-яких інших письмових документів до заяви не долучено.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2024 вказану заяву було передано в провадження судді Щасливій О.В.

На виконання вимог Розпорядження керівника апарата Шевченківського районного суду міста Запоріжжя №535 від 08.10.2024, Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.10.2024, матеріали цивільної справи №336/1068/18 (провадження №2-п/336/30/2024) передано в провадження судді Звєздовій Н.С.

Враховуючи вимоги ст.33, 34 ЦПК України, суд дійшов висновку про необхідність прийняття вказаної справи до свого провадження.

Суд звертає увагу, що заява про поновлення строку обґрунтована тим, що про існування вказаного рішення суду ОСОБА_1 стало відомо лише 11.04.2024 з автоматизованої системи реєстрів боржників, після чого 12.04.2024 він отримав копію заочного рішення в суді, шляхом ознайомлення з матеріалами справи. Проте, доказів вказаного суду надано не було.

Такими доказами можуть бути витяги з автоматизованої системи реєстрів боржників від 11.04.2024 або із мобільного за стосунку «Дія».

Так, Єдиний реєстр боржників це систематизована база даних про боржників, що є складовою автоматизованої системи виконавчого провадження та ведеться, щоб кожен у режимі реального часу міг отримати інформацію про невиконані майнові зобов`язання боржників. Відомості про боржників, включені до Єдиного реєстру боржників (ЄРБ), є відкритими та розміщуються на офіційному сайті Міністерства юстиції України https://erb.minjust.gov.ua.

З отриманої судом інформації з Єдиного реєстру боржників (станом на 16.10.2024), вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , дійсно станом на 16.10.2024 є боржником по декільком відкритим виконавчим провадженням.

Згідно з частинами 3, 4 статті 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Тобто, ЦПК України передбачено, що поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення може мати місце за умови, якщо відповідач не отримав наявний текст заочного рішення у день його проголошення і звернувся із заявою протягом 20 днів після його отримання, або з інших причин, визнаних судом поважними.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване заочне рішення суду було прийнято 30.05.2018, а про його існування заявник дізнався лише 11.04.2024. Таким чином, відповідач пропустив строк, встановлений законодавцем на подання заяви про його перегляд.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проте, до заяви про поновлення пропущеного строку та перегляд заочного рішення не долучено доказів того, що про існування рішення суду заявнику стало відомо саме 11.04.2024, а не раніше.

Правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична особа може звернутися до суду з позовом чи відповідною заявою, обумовлено, передусім, необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Так, у низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у світлі дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», п. п. 51, 52, «Брумареску проти Румунії», п. 61).

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами, національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Отже, не заперечуючи наявності дискреційних повноважень національних судів щодо вирішення питання про поновлення строку на звернення до суду, ЄСПЛ підкреслює, що останні повинні визначити, чи виправдовують підстави для подібного продовження строків втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує межі розсуду суду ні в тривалості, ні в підставах для визначеності подовжених строків (справа «Безруков проти Росії», п. 34).

Загалом, згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції»], «ТОВ «Фріда» проти України»).

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що представник заявника не довела наявність об`єктивних, не залежних від його волі та поведінки обставин, інших поважних причин пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018.

Згідно з ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

З огляду на вказане, суд прийшов до висновку про необхідність залишення вказаної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 284, 285, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИЛА:

Прийняти до свого провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Заяву адвоката Шевченко Анастасії Валеріївни, поданої в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2018 по справі № 336/1068/18 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості залишити без руху.

Надати заявнику п`ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, шляхом надання доказів (підтвердження), що заявник пропустив строк на подання заяви про перегляд заочного рішення з поважних причин.

У випадку невиправлення у встановлений строк вказаних недоліків - відмовити у прийнятті заяви й повернути її заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Веб-адреса цього документу, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, розміщена в мережі Інтернет у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя: Н.С. Звєздова