Провадження № 2-о/357/372/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., при секретарі Козубенко Я.С.,

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою: 1) ОСОБА_1 ; 2) ОСОБА_2 , заінтересовані особи: 1) Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області; 2) ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2024 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана заява, в якій заявники просять суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_2 є онуком ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка є матір`ю ОСОБА_1 та бабою ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належне їй майно. ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса з заявою про відмову від прийняття спадщини на користь сина, а ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини, однак останній отримав відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю підтвердження родинних відносин. Вказано, що 11.11.1978 ОСОБА_1 одружилась в м. Душанбе та змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », але шлюб розірвано у 1982 році. Встановлення даного факту необхідне заявникам для реалізації їх спадкових прав.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.

10.06.2024 ухвалою судді прийнято справу до розгляду, відкрито провадження, призначено розгляд в порядку окремого провадження 15.10.2024.

15.10.2024 представник заявників - адвокат Проценко О.В. подала до суду заяву, в якій просить здійснювати розгляд справи за її відсутності та відсутності заявників, заяву підтримують повністю та просять задовольнити, клопотання про виклик свідків не підтримує та просить не розглядати.

15.10.2024 представник Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області Бойко Ю.В. звернулась до суду з заявою, в якій просить здійснювати розгляд справи без участі представника заінтересованої особи.

15.10.2024 заінтересована особа ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою, в якій просить здійснювати розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги просить задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Яблунівка Білоцерківського району Київської області, останнє місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 .

На день смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина, що складається з 1/5 частки квартири під АДРЕСА_2 та недоотриманої пенсії.

Зі свідоцтва про право власності Комунальної служби приватизації державного житлового фонду м. Біла Церква серії НОМЕР_3 вбачається, що окрім ОСОБА_4 , співвласниками зазначеної квартири також є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

За життя ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений Першою Білоцерківській міською державною нотаріальною конторою Київської області 16.02.2017 року за реєстровим № 1-106, яким заповіла належну їй на праві власності частку квартири ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

01.04.2024 ОСОБА_3 подав заяву до Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області під № 29 про відмову від прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на підставі якої заведено спадкову справу № 76/2024 та заяву під № 210 про відмову від прийняття спадщини за законом на користь онука ОСОБА_2 .

01.04.2024 ОСОБА_1 подала до Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області заяву під № 211 про відмову від прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 .

01.04.2024 ОСОБА_2 подав до Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області заяву під № 212 про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Дані факти підтверджуються постановою державного нотаріуса Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Кравець Антоніни про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.07.2024.

Вказаною постановою відмовлено ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4

Постанова обґрунтована тим, що до матеріалів спадкової справи не надано доказів на підтвердження родинних відносин ОСОБА_2 з померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4

ОСОБА_2 є сином заявниці ОСОБА_1 , що вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис № 387.

ОСОБА_1 зазначає, що 11.11.1978 року в міському відділі ЗАГС м. Душанбе ОСОБА_10 уклала шлюб з ОСОБА_11 та після реєстрації шлюбу змінила прізвище з " ОСОБА_6 " на " ОСОБА_7 ".

01.10.1982 вказаний шлюб розірвано та після розірвання шлюбу заявниця залишила прізвище " ОСОБА_7 ", що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу № 3 від 04.07.2024.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02.06.2004 у справі № 2-6751/2004 встановлено факт про те, що ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_12 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.07.2009 у справі № 2-0-284/2009 встановлено факт, що трудова книжка, оформлена 25.06.1975 на ім`я ОСОБА_13 , 1958 року народження, дійсно належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В матеріалах справи також міститься лист Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області № 1000-0501-8/63607 від 11.04.2024, яким ОСОБА_1 відмовлено у виплаті недоотриманої пенсії за померлу ОСОБА_4 , оскільки не встановлено родинні відносини, а саме відсутнє свідоцтво про шлюб.

При вирішення справи суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

З письмових документів у даній справі вбачається, що заявниця ОСОБА_1 і ОСОБА_14 є однією і тією ж особою, оскільки в паспорті першої та в свідоцтві про народження іншої збігаються ім`я, по батькові, дата та місце народження. Також рішенням суду встановлено, що ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_12 , який є батьком ОСОБА_14 .

Суд приймає доводи заявниці ОСОБА_1 про неможливість надання доказів зміни її прізвища при одруженні, оскільки вказаний факт відбувся в 1978 році в м. Душанбе та у 1982 році шлюб розірвано.

Додатковим свідченням родинних відносин є свідоцтво про право власності на квартиру в рівних частках на всіх членів родини, в тому числі на ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що юридичний факт родинних відносин знайшов своє підтвердження, а саме, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а відповідно ОСОБА_2 є онуком ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ч. 1 ст. 1217 ЦК України).

За правилом ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ч. 2 ст. 1258 ЦК України).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

В даному випадку встановлення факту родинних відносин не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, а необхідно заявнику з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, яке належить з моменту відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що подана в порядку окремого провадження заява знайшла своє підтвердження під час розгляду справи судом, тому підлягає задоволенню повністю.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 268, 293, 315, 319, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є дочкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є онуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його підписання (складення).

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його підписання (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А. Ю. Цуранов