Провадження №2/512/299/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Суддя Савранського районного суду Одеської області Брюховецький О.Ю. розглянувши можливість відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Савранської селищної ради Одеської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення спору участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,-

ВСТАНОВИВ:

10.10.2024 року до суду звернувся ОСОБА_1 із вказаною позовною заявою про визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею.

Згідно зі статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень статей 36, 37 ЦПК України, було визначено головуючого суддю Брюховецького О.Ю. та передано йому вказану справу.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 1 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Вимоги щодо змісту позовної заяви викладені в частинах 3, 4 та 5 статті 175 ЦПК України.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, а саме, позовна заява не містить:

1) поштових індексів адреси зареєстрованого місця проживання позивача та відповідача;

2) повні анкетні дані відповідачки ОСОБА_2 (число, місяць, рік народження);

3) висновок Органу опіки та піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини ОСОБА_1 , батька ОСОБА_1 який бажає брати участь у її вихованні;

4) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

За нормою частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частини 3, частини 4 статті 12 ЦПК України позивач повинен довести обставини, які мають значення для справи і на які він посилається як на підставу своїх вимог та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

У позовній заяві зазначається, що відповідачкою створюються перешкоди позивачу у спілкуванні із дочкою, при цьому не вказано жодного доказу, який би підтверджував вказані обставини.

Відповідно до частин 4, 5 статті 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Крім того, відповідно до статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини.

Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Згідно до вимог статей 158, 159 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Отже, передумовою звернення до суду з позовом про визначення способу участі батька у вихованні дитини є невиконання одним з батьків рішення органу опіки та піклування.

Однак, позивачем не додано до матеріалів справи жодних доказів, та в матеріалах позовної заяви відсутній висновок органу опіки та піклування, який є обов`язковим при зверненні до суду з позовом, що відноситься до даної категорії справ, а також не зазначено доказів, що підтверджують ухилення відповідачки від виконання рішення органу опіки та піклування, що є передбаченою підставою звернення до суду з позовом про визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 по справі № 638/18531/16-ц.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Також, викладаючи позовні вимоги, позивач не навів доводів та не надав доказів з приводу того, що між ним та ОСОБА_2 дійсно існує спір щодо спілкування із дитиною та її виховання, щодо наявності перешкод та способів вчинення перешкод відповідачкою позивачу у спілкуванні із дитиною. У позовній заяві не вказано яким чином чиняться перешкоди у доступі до дитини, які дії вживав один із батьків, щоб подолати такі перешкоди (запити до органу поліції, Служби у справах дітей на предмет звернень (заяв, скарг) одного з батьків з проханням врегулювати це питання, та які заходи вживалися).

Не вказано в повній мірі позивачем і про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору. Так, в позовних матеріалах міститься лише формальне зазначення щодо звернення позивача до Служби у справах дітей Савранської селищної ради Одеської області та копія рішення виконкому Савранської селищної ради Одеської області № 4/20 від 29.04.2021, однак відсутні докази такого звернення та інших звернень після квітня 2021 року, які вочевидь мали б бути за умови невиконання відповідачкою вищевказаного рішення виконкому та чинення нею перешкод у спілкуванні з дитиною. Крім того відсутні докази (або посилання на них) щодо факту звернення батька до органу опіки та піклування із питанням про чинення відповідачкою перешкод у вихованні дитини, адже відсутність дієвих результатів таких звернень обумовлена саме відсутністю у органу опіки та піклування ефективних засобів впливу на сторін. Не вказано також і про можливе договірне (суто між батьками) врегулювання цього спору.

Фактично, як виходить зі змісту позовної заяви, наявність спору за предметом спору позивачем пояснюється наступними фразами: "відповідач перешкоджає мені, не бажає моєї присутності та штучно створює такі обставини через які я не можу нормально зустрічатися з донькою", "своїми діями та поведінкою відповідачка позбавляє мене можливості бачитися з дитиною та приймати безпосередню участь у її вихованні".

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частини 1, частини 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, керуючись положеннями статті 185 ЦПК України, приходжу до переконання, що позовна заява підлягає залишенню без руху та слід надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись статтями 185, 258-260, 311 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Савранської селищної ради Одеської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення спору участі у вихованні та спілкуванні з дитиною залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали, для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо він у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернена.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: О.Ю. Брюховецький