Провадження № 2/357/4606/24
У Х В А Л А

іменем України

"16" жовтня 2024 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату послуг з газопостачання природного газу,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» звернулось до суду з вказаним позовом, в якому просили стягнути з відповідача ОСОБА_2 заборгованість за надані послуги з газопостачання в розмірі 13 569 грн. та судові витрати в розмірі 3 028 грн.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа наказного провадження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.08.2024 року головуючим суддею визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру (ч. 8 ст. 187 ЦПК України).

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 759661 від 29.08.2024 року, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді щодо визначення підсудності, за параметрами запиту ОСОБА_2 не знайдено.

29 серпня 2024 року здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача.

07 жовтня 2024 року за вх. № 51602 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача.

З вказаної інформації вбачається, що ОСОБА_1 (в позовній заяві ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , знятий з реєстрації 27.09.2024 року як померлий.

Згідно із повторної відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 847829 від 16.10.2024 року, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді щодо визначення підсудності, за параметрами запиту ОСОБА_1 не знайдено.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися до суду або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництво.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

З коментарів до ст. 55 ЦІІК України вбачається, що процесуальне правонаступництво виключається, якщо неприпустимо матеріальне правонаступництво. Зокрема, воно неприпустимо, коли вимога нерозривно пов`язана з особою кредитора або боржника (стягнення аліментів, поновлення на роботі, виселення з квартири у зв`язку з неможливістю спільного проживання та ін.).

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Це пов`язано з тим, що вступ в процес правонаступника позивача залежить від його волевиявлення, а вступ до процесу правонаступника відповідача залежить від волі позивача.

В даному випадку волі позивача про заміну відповідача правонаступником не вбачається, а з`ясувати це питання можливо лише після відкриття провадження у справі, що є на даний час неможливим, у зв`язку з відсутністю відповідача, зазначеного у позові, та відсутності можливості сповіщення відповідача про час, дату та місце розгляду справи.

Згідно роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо процесуальних дій суду для розгляду справи, якщо на стадії судового розгляду було встановлено, що відповідач помер ще до подання позову до суду вбачається, що під час вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду в разі встановлення факту смерті відповідача, що настала до моменту подання позову, слід виходити з визначення цивільної процесуальної правоздатності, як передумови виникнення процесуальних відносин між сторонами.

Так, відповідно до Цивільного процесуального кодексу України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи; здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. При цьому цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у день її смерті (ч. 4 ст. 25 Цивільного кодексу України).

Результати аналізу зазначених правових норм дають підстави для висновку про те, що чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася.

При цьому вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

Зокрема, якщо на стадії відкриття провадження у справі суд встановить, що фізична особа відповідач знятий з обліку у відповідному органі реєстрації місця перебування та місця проживання особи у зв`язку із смертю, у відкритті провадження має бути відмовлено.

Виходячи з вищевикладених обставин, суду слід відмовити у відкритті провадження, оскільки відповідач ОСОБА_1 помер до відкриття провадження по справі.

Позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір в загальному розмірі 3 028 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 25105 від 19 липня 2024 року про сплату суми в розмірі 3 028 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається особі, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Керуючись ст.ст. 186, 259-261, 352-354 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату послуг з газопостачання природного газу.

Повернути товариству з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» із спеціального фонду Державного бюджету України сплачений ними на підставі платіжної інструкції № 25105 від 19 липня 2024 року судовий збір розмірі 3 028 грн.

Роз`яснити позивачу, що повернення судового збору проводиться фінансовим органом за особистою заявою про повернення судового збору із зазначенням реквізитів рахунку отримувача коштів, оригіналом платіжного доручення, що підтверджує сплату судового збору до бюджету.

Повернути товариству з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» позовну заяву разом з доданими до неї документами.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов