Справа № 277/1353/24
У Х В А Л А

"17" жовтня 2024 р. смт Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючого судді Заполовського В.В.

за участю секретаря с/з Лук`янчук Т.В.

розглянувши представника позивача адвоката Скаби Анни Юріївни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя

в с т а н о в и в:

01.10.2024 року представник позивача адвокат Барбон П.О. звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати право спільної сумісної власності на виплачені ОСОБА_2 дивіденди від діяльності ПСП «Восток-Запад» за 2021 рік та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50% від отриманих дивідендів у розмірі 8625832,80 грн.

Ухвалою від 04.10.2024 року по справі відкрито провадження та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

16.10.2024 року представник позивача адвокат Скаба А.Ю. подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно та грошові кошти, що належать відповідачеві, а саме на земельну ділянку площею 1.7918 га та грошові кошти, що знаходяться на будь-яких розрахункових рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_2 у банківських або інших фінансово-кредитних установах, в межах суми 8625832,80 грн.

В обґрунтування заяви представник позивача зазначила, що виконання в майбутньому судового рішення у даній справі, у разі задоволення позовних вимог безпосередньо залежить від тієї обставини, чи матиме відповідач необхідну суму грошових коштів, а отже застосування заходів забезпечення позову безпосередньо пов`язано із предметом позову.

Позивач вважає, що реальність виконання судового рішення у разі задоволення позову може опинитися під загрозою, оскільки відповідач вжив заходів з відчуження належного йому нерухомого майна після звернення позивача до суду із позовом про поділ спільного сумісного майна.

Так, відповідач 11.10.2024 року уклав договір дарування нежитлового приміщення АДРЕСА_1 .

У зв`язку з цим представник позивача вважає, що накладення арешту на нерухоме майно та грошові кошти є заходом забезпечення виконання майбутнього рішення та стимулюючим заходом від можливої негативної поведінки відповідача.

Згідно з ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, розгляд заяви проводиться судом у письмовому провадженні, що відповідає вимогам ч.13 ст.7 ЦПК України.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Дослідивши вказану заяву, матеріали позову, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Частинами першою, другою статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно з частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Пунктами 3,4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» №9 від 22 грудня 2006 року роз`яснено, що позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 лютого 2020 року в справі №381/4019/18 зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову та посилається на те, що ціна позову, про забезпечення якого просить представник позивача, становить 8625832.80 грн., з огляду на що просить накласти арешт на земельну ділянку та грошові кошти, що знаходяться на будь-яких рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_2 у банківських або інших фінансово-кредитних установах, вказуючи при цьому, що невжиття забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказане майно та грошові кошти приведе до утруднення або неможливості взагалі виконання рішення суду щодо стягнення заборгованості.

Суд, перевіряючи аргументованість заяви про забезпечення позову щодо застосовування заходів забезпечення позову, зазначених заявником, та дослідивши надані докази, встановив що, заявником, станом на момент звернення до суду з цією заявою, додано копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 16.10.2024 року, відповідно до якої ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 1,7918 га.

Разом з тим представником позивача не додано належних доказів на підтвердження того, що відповідачу належать грошові кошти, що знаходяться на будь-яких розрахункових рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_2 у банківських або інших фінансово-кредитних установах, в межах суми 8625832,80 грн.

У зв`язку із викладеним, суд вважає, що заява представника позивача адвокати Скаби А.Ю. про забезпечення позову підлягає задоволенню в частині накладення арешту на земельну ділянку.

Зважаючи, що заявником не доведено належність відповідачу будь-яких коштів, зокрема тих, що розміщені в банках або інших фінансових установах, суд дійшов висновку про те, що у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову в частині накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на будь-яких розрахункових рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_2 у банківських або інших фінансово-кредитних установах в межах суми 8625832,80 грн., слід відмовити.

Керуючись ст.ст.149-153, 260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача адвоката Скаби Анни Юріївни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задовольнити частково.

Накласти арешт на земельну ділянку кадастровий номер: :06:000:0654, площею: 1.7918 га (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 217 до набрання законної сили рішенням суду у справі №277/1353/24.

В задоволенні заяви представника позивача адвоката Скаби Анни Юріївни про забезпечення позову в частині накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на будь-яких розрахункових рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) у банківських або інших фінансово-кредитних установах, в межах суми 8625832,80 грн. відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Ємільчинський районний суд Житомирської області у 15-ти денний строк з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: В.В. Заполовський