СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6173/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Твердохліб Ю.О., розглянувши матеріали позовної заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2024 року позивач Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації "Київтеплоенерго" звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 03.10.2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. Справа передана судді 07.10.2024 року.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 07.10.2024 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

14.10.2024 року до суд від представника позизивача ОСОБА_5 надійшла заява про усунення недоліків, у якій вказує, що 04.09.2024 року до суду подано заяву про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Ухвалою суду від 01.10.2024 року позовну заяву повернуто з підстав не усунення недоліків. Вона отримала у суді матеріали справи 759/18726/24 та повторно подала позовну заяву. Вважає, що судовий збір є сплаченим з моменту зарахування жо спеціального фонду Державного бюджету України і суд не може вимагати повторної сплати судового збору.

Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України, статті 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом зазначеної норми особа, яка звертається до суду за захистом своїх прав, свобод чи інтересів, повинна дотриматися встановленого цивільним процесуальним кодексом порядку, в тому числі щодо форми, змісту позовної заяви, сплати судового збору, тощо.

Судом встановлено, що до позовної заяви КПвиконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, яка надійшла до суду 03.10.2024 року, позивачем додана платіжна інструкція № 22266 від 15.08.2024 року на суму 3 028,00 грн про сплату судового збору.

У відповідності до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Перевіривши зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України за позовну заяву КПвиконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації "Київтеплоенерго", що зареєстрована 03.10.2024 року, суд не знайшов підтвердження такого зарахування.

При цьому, відповідно до відомостей із системи документообігу «Д-3» платіжна інструкція № 22266 від 15.08.2024 року на суму 3 028,00 грн поєднана в іншій справі №759/18726/24, у якій позовну заяву повернуто позивачу.

Тобто за цим платіжним документом позивач сплачував судовий збір за свій позов в іншій справі.

З урахуванням наведеного, платіжна інструкція № 22266 від 15.08.2024 року на суму 3 028,00 грн не може бути врахована в даній справі №759/20548/24.

Інших доказів про сплату судового збору за позов, який надійшов до суду 03.10.2024 року позивачем не надано ні до позовної заяви, ні до заяви про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі:1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом;2) повернення заяви або скарги;3) відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі;4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням);5) закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Позивачем не надано підтвердження того, що у матеріалах справи №759/18726/24 ним не повернуто судового збору.

У постанові від 13.02.2019 року Верховний Суд у справі №1540/3297/18 встановивши, що на підтвердження доказів сплати судового збору позивачем при поданні позовної заяви у цій справі було подано платіжне доручення від 16.05.2018 № 707, яке раніше позивач додавав до первісної позовної заяви у справі №815/2416/18, та суд повернув позовну заяву у останній справі, дійшов висновку, що суди першої та апеляційної інстанцій правильно вказали, що повторно поданий той же платіжний документ про сплату збору не є належним доказом сплати цього платежу за подання повторної позовної заяви.

Верховний Суду вказаній постанові дійшов висновку, що суди першої та апеляційної інстанцій слушно вказали, що повторно поданий той самий платіжний документ про сплату збору не є належним доказом сплати цього платежу за подання повторної позовної заяви, а тому з огляду на факт не сплати судового збору та за відсутності клопотання про надання можливості продовжити визначений судом строк для усунення такого недоробку, обґрунтовано повернули позовну заяву з доданими до неї документами. Обґрунтовуючи необхідність сплати судового збору на загальних підставах за повторне подання позовної заяви за умови, коли сума судового збору підлягала поверненню у зв`язку із залишенням позову без розгляду, але не була повернута, і до повторно поданого позову додавався первісний документ про сплату судового збору, суди правильно послалися на нормативний порядок, який регламентує його сплату за описаної вище ситуації.

Зокрема, суди зауважили, що певний час редакція частини четвертої статті 6 Закону № 3674-VI передбачала таке право, що якщо сума судового збору підлягала поверненню у зв`язку із залишенням позову без розгляду, але не була повернута, до повторно поданого позову додається первісний документ про сплату судового збору (друге речення цієї норми закону). Проте Законом України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» це речення було виключено з цієї норми (підпункт 4 пункт 4 цього Закону) і станом на час подання первісного позову й ухвалення оскаржених судових рішень стаття 6 Закону № 3674-VI передбачала, що за повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Позивач відповідно до ухвали суду недоліки не виправив та із заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові станом на сьогоднішній день не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Також роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Суддя Ю.О. Твердохліб