печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2024 року

Печерський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судових засідань Мхітарян М. М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Світлана Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єдігаров Ельвір Михайлович про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Печерського районного суду м. Києва Головко Ю. Г. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Світлана Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єдігаров Ельвір Михайлович про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

11.06.2024 ухвалою суду провадження у справі відкрито, вирішено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦПК України, з підстав, передбачених ст. 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплює право на справедливий суд. У ч.1 цієї статті встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Дослідивши матеріали справи, вважаю необхідним заявити самовідвід, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що у провадженні судді Головко Ю. Г. перебувала на розгляді цивільна справа № 757/21855/22-ц за позовом ОСОБА_6 до Київської міської ради, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксани Вікторівни про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

02.02.2023 судом ухвалено рішення, відповідно до якого позов ОСОБА_6 задоволено. Визначено ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса мешкання: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_2 , виданий органом 8025, від 31.05.2021), додатковий строк у три місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

25.04.2024 постановою Київського апеляційного суду ппеляційну скаргу ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , задовольнено частково, рішення Печерського районного суду міста Києва від 02.02.2023 - скасувано, ухвалено нове, яким відмовлено у задоволенні позову.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_6 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, апеляційний суд виходив із того, що позовні вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які є спадкоємцями за законом, прийняли спадщину після ОСОБА_10 та отримали свідоцтва на право на спадщину, на частину якої претендує позивачка, а тому Київська міська рада не є належним відповідачем у цій справі.

27.09.2024 постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду касаційну скаргу представника ОСОБА_6 - адвоката Риндіна Дмитра Ілліча залишено без задоволення. Постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року залишено без змін.

Відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо : 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження . Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Так, суб`єктивний критерій визначається на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі, тобто жоден із членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, а за об`єктивним критерієм підлягають дослідженню питання, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Згідно з пунктом 2.5 Бангалорських принців поведінки суддів (схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради Організації Об`єднаних Націй від 27 липня 2006 року № 2006/23), суддя має заявити самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення неупередженого рішення у справі, або в тому випадку, коли у розумного спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У пункті 105 рішення Європейського суду з прав людини у справі від 09 січня 2013 року «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11) зазначено, що у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполучного Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), п. 32, Reports 1996-III).

Отже, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Аналогічне правило має розповсюджуватись і на розгляд питання щодо самовідводу.

За таких обставин, оскільки суддею Печерського районного суду м. Києва Головко Ю. Г. вже надавалась оцінка вказаним обставинам справи та висловлювалася позиція у справі №757/21855/22-ц, з метою уникнення сумнів в неупередженості або об`єктивності судді вважаю за необхідне заявити самовідвід від розгляду цивільної справи № 757/757/26143/24-ц за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Світлана Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єдігаров Ельвір Михайлович про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Заявити самовідвід від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Світлана Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єдігаров Ельвір Михайлович про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

Цивільну справу № 757/26143/24-ц (провадження № 2-6662/24) передати для визначення складу суду в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Г. Головко