У Х В А Л А

"16" жовтня 2024 р. Справа № 596/1754/24

Провадження № 2-о/596/123/2024

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Цвинтарна Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування виконавчий комітет Хоростківської міської ради Чортківського району Тернопільської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Гусятинського районного суду Тернопільської області із заявою про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною. Встановити над останньою опіку та призначити його її опікуном.

Ознайомившись зі змістом заяви та доданих до неї документів, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною.

Згідно ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Так, заява про визнання фізичної особи недієздатною подається до суду у порядку, передбаченому главою 2 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 297 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Відтак з урахуванням даної норми та загальних вимог щодо позовної заяви, передбачених ст.175 ЦПК України, у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути зазначені прізвище, ім`я та по батькові особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості заявнику відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, а також додаткові відомості, які дозволять суду визначити порядок подальшої участі цієї особи у судовому засіданні.

Крім цього, мають бути зазначені відповідні відомості і щодо адвоката особи, стосовно якої розглядається справа.

Проте, такі відомості щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у заяві вказані частково. Зокрема, у заяві не вказані:

- номер і серія паспорта громадянки України ОСОБА_2 , хоча до заяви додано копію паспорта останньої.

Стосовно зазначення відповідних відомостей і щодо її адвоката у даній заяві відсутні.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Так, на підтвердження обставин, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, заявник надав копії висновку про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку, унаслідок яких вони потребують надання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі КНП «Копичинецька комунальна лікарня» Копичинецької міської ради від 22.05.2024 року та консультативного висновку спеціаліста КНП «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» ТОР №910 від 12.07.2024 року.

Разом з тим, зі змісту копії висновку про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку, унаслідок яких вони потребують надання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі КНП «Копичинецька комунальна лікарня» Копичинецької міської ради від 22.05.2024 року вбачається лише, що ОСОБА_2 рекомендовано отримання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі від фізичної особи.

Із копії консультативного висновку спеціаліста КНП «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» ТОР №910 від 12.07.2024 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлений діагноз: «Психічні розлади внаслідок органічного ураження головного мозку з вираженим когнітивним зниженням».

При цьому, у наданих документах відсутня інформація, яка б свідчила про наявність у ОСОБА_2 саме хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого остання не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Докази, які б підтверджували звернення ОСОБА_2 до медичного закладу з приводу саме психічного захворювання, встановлення відповідного діагнозу щодо психічного захворювання та отримання відповідного медикаментозного лікування, до заяви не додані.

Відтак, заявник не зазначив про обставини, які свідчать про наявність у ОСОБА_2 хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого остання не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Щодо процесуальної правосуб`єктності заявника ОСОБА_1 у даній справі, суд приходить до наступного.

В обґрунтування заяви заявника посилається на те, що він із ОСОБА_2 як особою, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, проживають за однією адресою. ОСОБА_2 є бабою заявника, який фактично здійснює опіку за нею.

Так, відповідно до статті 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з ч.1 статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Згідно з ч.3 статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Відповідно до частини четвертої статті 2 СК України Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Що стосується тлумачення поняття «близькі родичі», то виходячи з вимог ЦК України, СК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_2 є бабою заявника ОСОБА_1 ..

Як вбачається із заяви зареєстрованим місцем проживання заявника ОСОБА_1 та особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 .

Проте, згідно копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , заявник ОСОБА_1 зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , з 21.07.1998 року.

Відповідно до копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 , особа, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною ОСОБА_2 із - 02.07.1999 року була зареєстрована у с. Хлопівка, а 23.03.2021 року була знята з реєстрації і цього ж числа (23.03.2021 року) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, даний запис «буд. 3» про реєстрацію містить виправлення з номера «5» на «3».

Крім того, як видно із долученого до матеріалів справи витягу №1373/13-37 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданого Хоростківською міською радою Чортківського району Тернопільської області 07.10.2024 року, за вказаною адресою зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . При цьому, ОСОБА_2 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 з 02.07.1999 року, що частково суперечить даним, які зазначені у її паспорті громадянина України.

При цьому, даних про те, де зареєстрований та за якою адресою мешкає чоловік ОСОБА_2 ОСОБА_6 , суду не подано.

Обов`язкових умов для визнання заявника ОСОБА_1 членом сім`ї або близьким родичем ОСОБА_2 у заяві не зазначено та у доданих до неї документах не містяться.

Також суд звертає увагу на те, що у доданих до заяви копіях: висновку про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку, унаслідок яких вони потребують надання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі КНП «Копичинецька комунальна лікарня» Копичинецької міської ради від 22.05.2024 року та консультативного висновку спеціаліста КНП «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» ТОР №910 від 12.07.2024 року, є посилання на наявність у ОСОБА_2 психічних розладів внаслідок органічного ураження головного мозку з вираженим когнітивним зниженням і разом із цим, заявником додано до заяви копію нотаріально посвідченого договору довічного утримання (догляду) від 19 квітня 2024 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , з якого вбачається, що приватним нотаріусом особу ОСОБА_2 встановлено, її дієздатність перевірено. Тому, наведене викликає сумніви у достовірності даних у вищевказаних документах стосовно наявності у ОСОБА_2 психічного захворювання.

Відповідно до частин 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного заявнику слід виправити недоліки поданої заяви шляхом:

1) зазначення повних відомостей про особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та зазначення додаткових відомостей, які дозволять суду визначити порядок подальшої участі цієї особи у судовому засіданні, а також зазначення відомостей про адвоката цієї особи;

2) зазначення обставин, які свідчать про наявність у ОСОБА_2 хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого остання не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, а також надання доказів, які підтверджують ці обставини, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи;

3) вірного визначення кола учасників справи;

4) зазначення обов`язкових умов для визнання заявника ОСОБА_1 членом сім`ї або близьким родичем ОСОБА_2 , а також надання доказів, які підтверджують ці обставини, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи;

5) зазначення відомостей щодо місця проживання чоловіка ОСОБА_2 ОСОБА_6 , та при наявності інших членів сім`ї та близьких родичів ОСОБА_2 , а також надання доказів, які підтверджують ці обставини, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи;

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 293, 294, 297, 299, 353 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування виконавчий комітет Хоростківської міської ради Чортківського району Тернопільської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна - залишити без руху, надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 16 жовтня 2024 року.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Т.М. Цвинтарна